A HAL A TERMÉSZET HÁZTARTÁSÁBAN. 575 



szem barázdálódni kezd; tudjuk, hogy ez a barázdálódás a kelő állat- 

 alakot úgyszólván fölépíti ; de arról — az okok okáról — a mi azt a 

 zoospermiumot létrehozta, életre keltette, furakodásra indította; a 

 termőszemmel való érintkezésének lényegéről ; a barázdálódást inditó 

 erőről ; arról, a mi a sejtekre osztódott anyagot reáviszi, hogy bizonyos 

 állatalakot öltsön magára, arról sejtelmünk sincsen. Nincs a bonczo- 

 lóknak sem. 



A bonczolók iskolája, mely evvel az ággal foglalkozik, szánalom- 

 mal tekint le arra a másik táborra, a mely az alakokat figyeli, tüzete- 

 sen ismerteti és nagy gonddal viseltetik életnyilvánulásaik iránt is. 



A bonczolók iskolája azt mondja, hogy ez nem tudomány, mert 

 csak ismeret s azok, a kik mivelik, csak « dilettánsok «, napszámosok. 

 Ok, a bonczolók azok, a kik a tudomány palotáját építik és szerkesz- 

 tik, a többlek csak napszámosok, a kik az építő anyagot hordozzák. 



Szorosan véve, annak beismerésében, hogy azok a « napszámosok » 

 hordozzák az anyagot, rejlik nemcsak jogosultsága, hanem nélkülöz- 

 hetetlensége is annak a másik ágazatnak ; mert nincs építőmester, a 

 ki összeszerzett anyag nélkül bár szerény kunyhót is építhessen ; nincs 

 olyan, a ki mások munkáját nélkülözhetné; tehát nincs is joga, hogy 

 azt lenézze, vagy épen leszólva megvesse, a mi saját művének lénye- 

 ges föltétele. 



És nem állhat meg a tudomány és ismeret megkülönböztetése 

 sem, mert határát megszabni nem lehet ; s ha akként állítjuk föl a 

 dolgot, hogy a tudomány az összefoglaló, akkor csak ismeretet fog- 

 lalhat össze, tehát abból épül, s így se oka, se jogosultsága azt 

 lenézni, a mi saját erejének forrása. 



Van azonban a vita eldöntésének még egy más, sokkal hatható- 

 sabb módja is, mely bizonyos kérdések fölvetésében rejlik. 



Semmi kétség aziránt, hogy például Newton igazán fényes szel- 

 lem volt, ki műveivel az emberi tudás terén korszakot alkotott. 

 A kérdés az, hogy mi az előkelőbb tudományos feladat: vájjon az-e, 

 hogy kitudjuk Newton koponyájának méreteit, agyvelejének súlyát, 

 tekervényeit, szervezetének összealkotását s esetleges sajátságait, 

 mikroszkópi összetételét, chemiai alkatrészeit — vagy az, hogy 

 NEWTON-t, mint embert, élete folyása, cselekvése, művei s azoknak 

 értéke és hatása szerint ismerjük meg.'- 



