566 



TERMÉSZETHISTÓRIA. 



maga is csak kérdőjelekkel haladott korszakról korszakra, hogy a 

 csodálatos götehalak eredetét inkább kieszelje, mint kimutassa — ■ úgy 

 sejtjük, hogy a gőtehalak valamikor a szilúr-korszakban a vértes 

 halaktól ágazódtak el, hogy ama csodás alakú « tengeri sárkányokon » 

 a halisauriákon át, a melyek a kréta korszakában már kivesztek, 

 összekössék a halakat a kétéletű állatokkal, tehát igazi gőtékkel, 

 továbbá a gyíkokkal, kígyókkal stb. 



Ezeknél a gőtehalaknál már tüdővel való lélekzés is jelentkezik, az 

 úszószárnyak láthatólag lábszerű végtagokká fejlődnek, a szájban csúcs- 

 soros foglemezek vagy lemezfogak foglalnak helyet. A legnevezete- 

 sebb ezek között az 1870-ben Ausztráliában fölfedezett, Forster 

 nevére keresztelt, 2 méterig növekedő Ceratodus Forsten, Kreíft., az 

 ausztráliaik (ibaramundá»-ja, magyarul kifejezve pedig a FoRSTER-féle 

 szaru fogú ^^'J/tV/ir/, mely egészen héjas, felűl-alúl úszó sörénybe átmenő, 



2S5. ábra. A gőtehal. 



tehát sörényszárnyú kormányúszóval, kolonczszerű, héjjas úszószár- 

 nyakkal, vagy már inkább csőkös lábakkal (28c. ábra). 



Ez az alak kiválóan reámutat a triász és jura-korszakra, a melyből 

 számos oly lemezfog ismeretes, mely a baramundáénak megfelel. 

 Ezen a réven került erre az élő alakra azAcASSiz-féle kihalt Cerato- 

 dusok neve is. 



Vannak futó vázolások, melyek nem bírnak több értékkel, mint 

 egy földabrosz, a melyen, a négy világtájat szem előtt tartva, valamely 

 pont iránt tájékozódhatunk; az az ezernyi ezer tárgy és változat, 

 a mely az illető földdarabon a természetben megvan, azon az abro- 

 szon nem látható ; de ez jobb is így, mert szemünket nem vonja el, 

 nem zavarja meg a részlet, reávethetjük egész figyelmünket a fődo- 

 logra, a tájékozásra. 



Ilyen ez a vázlat is. Meghatározhatjuk a halak helyét a gerinczes 



