1-64 TERMÉSZETHISTÓRIA. 



Lássuk immár ezt a családfát, amennyiben e könyv főtárgyára, a 

 halra tartozik, fölépítvén az emeleteket, a melyeken ágazatait vezet- 

 nünk kell s megjegyezvén, hogy a magasabb sorszám ifjabb kort és 

 emeletet, illetőleg korszakot jelent. 



ÍV. Harmadik kor — ■ legifjabb rétegzetén az emberrel. 

 I 2. Pliocén korszak. 

 I I. Miocén korszak. 

 10. Eocén korszak. 

 ///. Második kor. 



9. Kréta-korszak. 



8. Júra-korszak. A csontoshalak eredete. 

 7. Triász korszak. A gőtehalak eredete. 

 //. Első kor. 



6. Permi korszak. 

 c. Kőszén-korszak. 



4. Devon korszak — tokféle halak eredete. 

 /. Ős kor. 



3. Szilúr-korszak — ingolák, czápák, ráják eredete. 

 2. Cambriai korszak — kétvégű kopjahal eredete. 

 I . Laiirenti korszak — legősibb ; semmi gerinczes állat. 

 E szerint az összeállítás szerint * a laurenti korszak a legalsób, 

 illetőleg legősibb ; ebből gerinczes állat nem ismeretes ; de már 

 a következő cambriai korszakban megjelennek a gerinczhúros cső- 

 szívűek, melyek a kőszén korszakáig uralkodók, a permi korszakban 

 hanyatlásnak indulnak s folyton fogyva, napjainkban immár csak a 

 Pallas kétvégű kopjahalával oktatják a vizsgálódó embert. 



A szilúr-korszakban tökéletesebb szervezet alapján a csőszívűektől 

 elágaznak a szájtátó vagy körszájú halak, melyek azután a júra-kor- 

 szakban fogyni kezdenek, de a melyeknek ivadékai, az ingolák, még 

 ma is élnek, sőt két alak a magyarföld hegyi patakjait is eleveníti. 

 Ez a halalak is nagyon fejletlen ; orrgödre még nem páros ; szeme 

 páros ; de páros úszószárnyai nincsenek ; sörénye inkább csak bőrszerű 

 s a mi a legfőbb, gerincze nem tagolt csont, hanem porczogós, tehát 

 a gerinczhúr fejlettebb formája, mely már tökéletlen koponyában 

 végződik. 



* HyECKEL E. Natüriiche Schöpfungsgeschichte XX. Vortrag. 



