i;62 



TERMÉSZETHISTÓRIA. 



nem végződik koponyában s a felette levő ideg nem duzzad az agy- 

 nak bármily kezdetleges formájává, hanem végig megtartja a hát táján 

 mutatkozó vastagságot. A hegyesebb, farknak vehető részben a gerincz- 

 húr a vége felé mindinkább vékonyodik s végűi a farkrész csúcsába 

 enyészik. De a koponyának s az agyvelőnek a helye mégis legalább 

 jelezve van, mert a gerinczhúr vastagabb végződése táján egy pont 

 sötétlik [s], mely a szem csírájának, éretlen kezdetének vehető. 

 Ugyang tájon, aláfelé, egy nyílás van, mely megfelel a szájnak s szé- 

 lén pillaszerűen rojtos (s^). A hasfélen, közelebb a farkvéghez mint 

 a szájhoz, egy köldökszerű haslikacs van (hl) ; e közt s a fark hegye 

 közt körülbelől középen nyílik a hugygyó, még pedig kissé fél- 

 oldalt (//). 



A hideg, szín nélkül való vérnek keringése a legegyszerűbb. 



284. ábra. A kópjabal. kissé nagyítva. 



Megkülönböztethető szíve nincs; a has felőli részen a szilványüreg 

 (s^i) alatt egy csőszerű ér van, mely lüktet (er) s megfelel a tökélete- 

 sebb gerinczesek szívének; ez a csőszerű s a szívnek kezdetleges, ős 

 alakja a száj felé eső tájon felfelé kanyarodik s itt körülfogja a test 

 első üregét, s a gerinczhúr alatt mint fő-ér (aorta, é) fut végig. 

 A csőszerű, minden rekesztés, billentyű nélkül való szív helyzete, 

 mint az állatnak a gerinczhúr után legjellemzőbb jegye, szerezte a 

 kopjahalnak a rendszerben a helyet s az állatrendek sorában a nevet, 

 mely « Leptocardil » , azaz: 'iCsőszívűek». De haladjunk tovább. 



A szilványüregen túl egy más üreg következik, mely gyomornak 

 vehető ; ez előrefelé vakbélszerűen alakúi, míg hátrafelé lassankint 

 végbél lesz belőle, mely a hugygyón nyílik [gy). 



A gerinczhúr fölött vonul a főideg, mely elől a szempontban vég- 

 ződik s melynek csak két első elágazása halad párosan és egyformán 



