55< 



TERMÉSZETHISTÓRIA. 



Az Út a tapasztalás útja, a mód a tapasztalásból levont s tudato- 

 san alkalmazott rendszer volt. 



Kitapasztalta az embert, eszejárása, jó és rossz indulatai szerint, 

 így megítélhette az egyest s az egyesekből alakuló társadalmat is ; és 

 kitapasztalta a természet jelenségeit, kivált azokat, a melyektől az 

 ember függ, a melyek legérzőbben hatnak reá. Ezekre alapította 

 rendszerét. 



Tapasztalatainak rendezett összegéből merítette azután törvényeit, 

 a melyekkel uralkodott. 



Két dolognak kellet útját állania: az első eredet feszegetése, a 

 másik a kétségeskedés. Az elsőt elérte a Mindenható eszméjével, 

 kivel szemben minden kétséget bűnnek vallott ; a másikat pedig avval, 

 hogy a kiismert és csoportosított természeti jelenségeket, a bennök 

 nyilatkozó valóságot a mindenhatóság forrásától származtatta, arra 

 vissza tudta vezetni. 



A Mindenható Mózses szerint megteremti a mennyet és a Földet, 

 a világosságot, a vizeket, a szárazföldet, reá a növényeket ; fölötte a 

 Napot, a Holdat és a csillagokat, a vi^ek ús:^óállatjait, a levegőég röp- 

 dösőit; azután a nföld állatjait", legvégül pedig az embert magát. Ez 

 a sorrend a dolognak rendkívül finom ismerete, nevezetesen pedig 

 a természet jelenségeinek lángszellemű felfogása ; mert mindig elől 

 jár a föltétel s csak azután következik az, a mi a föltételhez kötve 

 van ; vagyis előbb jön a világosság, azután a föld, erre a növevény és 

 sorra az állat, föl az emberig. 



Sőt a MózsES-töl eredő e sorrendben vannak bizonyos elemek, a 

 melyek a földalakúlásnak mai, mélyebben tapasztalati sorrendjével is 

 bámulatosan egybevágnak. Legföltünőbb ezek között, hogy Mózses- 

 nél az első gerinczes állatok a halak. A földkéreg alkotásáról szóló mai 

 tudomány is azokban a régibb rétegekben találja az őshalak maradvá- 

 nyait, a melyekben más gerinczes állatnak még semmi nyoma; sőt 

 föltéve, hogy Mózses a vizekben úszó állatok alatt — a halakon 

 kívül, vagy azok mellett — ■ a kétéletűeket, tehát azokat is értette, a 

 melyek a vízben és a szárazon egyaránt elélhetnek, mint a békák stb., 

 akkor a sorrend még bámulatosabb, mert a mai, nem föltevéseken, 

 hanem tapasztaláson nyugovó tudomány is a fejlődés sorrendjét a 

 halakon kezdi, a kétéletűekre, csúszómászókra s ezekről a madarakra 



