6io 



TERMÉSZETHISTÓRIA. 



szerkezet és elhelyezés tekintetében sokféleképen módosulnak s így 

 a halak megkülönböztetésében, mint igen fontos ismertető jegyek 

 becsesek ; ezenkívül a hal életmódjára nézve is rendkívül fontosak. 



A legtöbb úszó legyező módra mozgatható csontos sugarakra 

 feszül, mely sugarak köze hártyás. Az úszósugarak vagy egyszerűek, 

 vékonyság mellett simák és hajlékonyak ; vagy erős, merev, hegyes, 



nagynéha fürészszerűen éle- 

 zett tüskék (290. ábra A, B) 

 vagy rovatosak és percze- 

 sek s ekkor végükön több 

 sugárra bomlók (290. C). 

 A tüskék és sugarak elhe- 

 lyezését és viszonyát, mely 

 sokneműen változik is. a 289. 

 ábrán szemlélhetjük, hol a 

 hátsörény(HS) fűrészes tüs- 

 kével (ts) , az úgynevezett 

 bognártüskével kezdődik, ho- 

 lott a többi sugara [us) per- 

 czes és a végén foszlott. 



Az úszósugarak között 

 állomány tekintetében igen 

 sok átmenet van ; majd cson- 

 tosok, majd porczogósok, 

 majd merőben fejletlenek, 

 mint például a pisztrángféle 

 nemes halaknál a második 

 hátsörény, mely majdnem kocsonyás s innen kövér úszónak mondjuk. 

 A kormánysörény (289. ábra KU) szintén sugaras s alak szerint, 

 hol elkerekített, hol lándzsás, néha féls^árnjaí (291. ábra a), majd két- 

 szárnyú (291. b). 



Az úszószárnyak, sörények és kormánysörények szerkezeténél, az 

 úszósugarak és tüskék száma sokszorosan változik s így az úszásra és 

 a fajok meghatározására is nagy jelentőségű. 



A hal testének takarója két rétegből alakúi. A legfelső vékony, 

 lágyan-kocsonyás, könnyen szakadozó hártya, a melyben a nyálkát 



290. .ibra. .-1 a ponty bcgnártüskéje; B a sügér tüskéje; C ; 

 Jévér perczes sugara ; lí n n a tüsketartó csontok. 



291. .ábra. a a vágó tok, b a sügér kormánysörénye. 



