<S20 TERMÉSZETHISTÓRIA. 



nyílik, de a szájpadlást nem járja át egy esetben sem. Mint már e 

 rész bevezetéséből tudjuk, az ingola orrürege nem páros; a többi 

 halé páros. A külső, sokszor csörszerűen kiálló nyilas, mely kétoldalt 

 a szemek előtt, rendesen a szemköz előtt vehető észre (289. ábra 0), 

 egy vajasba vezet, melyet vagy rovátkosan álló, vagy csillagosán 

 szétsugárzó hártyás redő bélel ki. Az orrnyilas sokszor bőrös kara- 

 jokkal elzárható s a csontos halaknál sokszor egy bőrhiddal két 

 részre van osztva; de az igy megalkotott kettős nyilas azonegy va- 

 jasba szolgál. 



4. A; i;L'lc's érzéke a halaknál egészben alárendelt; legtöbbje 

 prédáját azon rágatlan nyeli el ; a nyelves fajoknál a nyelv-garat- 

 idegnek, mint a felsőbb rendű gerinczesek izlelő idegének, valami kü- 

 lönös végződése a nyelvben nem tapasztalható ; úgy látszik, hogy az 

 egész szájüreg, de leginkább a szájpadlás lágy része szolgál ízlelésre, 

 minthogy itt vannak különösen az ideg végződései, az ú. n. izlelő 

 kelyhek kifejlődve. 



t;. A /jpinlás érzéke a halaknál épen úgy, mint más állatoknál 

 kiterjed a bőrre ; nagyobb mértékben azoknál a halaknál figyelhető 

 meg, a melyek "lhriiis::;osok», továbbá a melyeknél az ajkrész húsos s 

 3lZ orrész lágy ; természetesen a mondott részeken van leginkább kifej- 

 lődve. Egészben véve azonban ez az érzék nem igen fejlődött ; semmi- 

 képen sem annyira, mint a magasabb szervezetű állatoknál. Sokszor a 

 legnagyobb sebek, csonkítások sem zavarják a halat elevenségében, 

 a táplálék után való járásában, a mi mindenesetre a fájdalomérzésnek 

 igen csekély mértéke mellett bizonyít. 



6. A névtelen ér\ék, vagyis a hatodik, lényege szerint ma még 

 nem ismeretes : inkább csak gyanítás tárgya, mely arra támaszkodik, 

 hogy egész berendezése « érzékszerű ». Már a halak testtakarójának 

 leírásánál volt szó azokról a lyukasztott halpénzekről, a melyek a hal 

 oldalán végig vonulnak s az u. n. oldalvonalat alkotják (289. ábra 

 OVés 292. ábra 6), melynek természete csöves, kifejlődése s néha 

 iránya is különböző : hol egyenesen fut, hol ívesen hajló, hol kí- 

 gyódzó ; néha meg is van szakítva, néha nem nyilik kifelé. De ez a 

 csőrendszer nemcsak a hal oldalára terjed, hanem átmegyen a fejre 

 is, hol különösen az az alsó s~emcsonton és az alsó állkapcson likacso- 

 san kifejlődve tapasztalható, s egyáltalában ágakra oszolva, a fejet 



