622 TERMÉSZETHISTÓRIA. 



nak mondjuk — áll, illetőleg nyilik is, akkor, mint, tudjuk csúcsban 

 álló, illetőleg nyiló (pisztráng) ; ha az alsó állkapocs rézsünt föl- 

 felé irányúi s a felső állkapocs is ehhez alkalmazkodik, akkor /ó7- 

 fclé nyiló (kardos) ; végre, ha a felső állkapocs hosszabb, vagy az 

 orrnak vehető rész messze kinyúló, akkor toroknak n)iló (paducz 

 és a tokféle halak). 



A legtöbb halnak a szája többé-kevésbbé csőszerűén ki is nyújt- 

 ható, azaz zsákszerűén kitolható. Legföltünőbb ez a dévérkeszegnél 

 és rokonainál, továbbá némely tokhalaknál, a melyeknél a száj töm- 

 lőszerűen kitolható. A száj mozgékonysága nyilván arra való, hogy a 

 hal oly áramot csinálhasson, mely a kellő távolba vetődött táplálékot 

 a szájába besodorja, különösen pedig arra való, hogy a táplálékot 

 a kövek közül, repedésekből ki- s a fenékről felszedhesse, a mint 

 ezt haltartóinkban igen könnyen láthatjuk is. 



A szájba tekintve, látszik a tölcsérszerű bárzsingnyilás, torok vagy 

 garat, mely magába a hosszában redős bár:^singha vezet ; a bárzsing 

 sokszor rendkívül tágítható , nagy darabok nyelésére alkalmatos. 

 A bárzsingra egyenesen, minden határszűkülés — lefűzés — nélkül 

 a gyomor következik, mely némely halnál csak a bárzsing kitágulása; 

 némelyeknél tetemesebb a tágulás s gyakran patkós hajlású. 



A bárzsingba, illetőleg gyomorba vezet, még pedig a hátfelől, az 

 ús-óhótyag csöve, természetesen csak azoknál a halaknál, a melyek 

 úszóhólyaggal birnak s úszóhólyagjoknak kivezető csöve van, a mint 

 ezt majd alább látni fogjuk. 



A gyomorból, és ismét határszűkülés nélkül, indul a belek rend- 

 szere, a melynek kezdetén, a gyomornritónál, különösen a cson- 

 toshalaknál s leginkább pedig a lazacz-féléknél számos — i-től 

 200-ig — vakbélszerű függelékek vannak. A vérteshalaknál (tokfélék- 

 nél) hasonló függelékek a vékonybelén láthatók. Ezek a függelékek 

 a hasnyálmirigynek látszanak megfelelni s emésztő váladékot ereszte- 

 nek. Tulajdonképeni vakbél a mi halainknál nem található. A mon- 

 dott függelékek nincsenek meg pl. a csukánál, pontynál, harcsánál 

 stb. ; megvannak a lazaczféléknél, még pedig a pérhalnál 19 — -24, a 

 pisztrángnál ^o-ig, a lazacznál 60-ig, a galóczánál kerek számban 

 200-ig. 



A vékonybél a vastag-bélbe többnyire határ nélkül megy át; a 



