A HAL SZERVEZETE. 



62, 



egy-egy si^dvdnrívcn 2:50 s^ilváinrojt van, tehát a két oldal nytilcz 

 szilványívén kétezer, melyeknek a vízzel, illetőleg annak levegő- 

 jével érintkező felülete körülbelől negyvenezer négyszög millimé- 



terre rug. 



A szilványrojtok elhelyezése páros. A szilványívén fut a vérér s min- 

 den rojtpárba ágat bocsát, mely a rojt külső szélén halad végig, csú- 

 csáig ér s útja közben számos finom és ágasán oszló hajs-álcni bocsát 

 a rojtba ; ezek a hajszálerek a rojt belső széle felé ismét nagyobbacska 

 erekké futnak össze s a szélén egy végig futó ágat alkotnak, mely a 

 vérér fölött futó élőérbe nyilik. 



A nagy élőeren a szívből jövő szénsavas, vagyis holtvér keresztül 



^ 



299. ábra. A csuka szilványivének része 

 Sz az iv Sj' a szilványrojtok. 



300. ábra. A hal szive; k a kamara; p a 

 pitvar ; E a nagy élőere ; V a nagy vér- 

 ér ; S a szilványokba vezető irány. 



hajtva a szilványrojtok hajszálerein, megszabadul a szénsavtól, a 

 levegő oxygénjétől pedig megelevenedik s így siet a test különböző 

 részeibe. 



Megjegyzendő itt, hogy a vízbe keveredett szennyet és apróbb táp- 

 lálékot felfogja a szilványívek egészben véve szűrő természete, mely 

 sokszor még rojtos képződések által is tökéletesbítve van. 



A vér keringését a halaknál is a s'ív hajtja végre. A hal szíve bu- 

 rokban lüktet ; helye a szilványívek közvetlen szomszédságában van. 

 Szerkezete szerint a hals^ív egys:^eríi, a mennyiben csak egy kamarája 

 s egy ehhez tartozó pitvara van (300-ik ábra). A szív kamarájából (X) 

 indul a tövén hagymaszerűén kitágított, billentyűs nagy s~ilvány-élőét 

 (£■), a melyen át ■ — a szív összehúzó lüktetésekor — a holt vér a 

 szilványok felé tódul (S), a hol, a mint már tudjuk, az élőér ágakra 



Hermán O. A magvar halászat. 



40 



