640 TERMÉSZETHISTÓRIA. 



Mind a két osztályban akadunk olyan alakokra, a melyek tenyé- 

 szésük helyén meglehetősen állandóan maradnak meg; és ismét olya- 

 nokra, a melyek vonulnak. Vonul némely hal az édes vízbői a ten- 

 gerbe és vissza az édes vízbe, némely madár a zordonabb éghajlatból 

 adélszakra és innét alkalmatos időben vissza; valamint pedig van 

 olyan hal, a mely nem vándorol, van olyan madár is ; de egyik sem 

 abszolúte állandó. 



Mind a két sorozat számtalan véletlenségnek van alávetve, már az 

 elem természeténél fogva is, a melyben él és mozog. 



Az észak, a dél, a messze kelet vagy nyugot tollas, szárnyas, lakó- 

 ját az egyszerű eltévedés, szelek járása, szárazság, éhínség elsodorja 

 olv tájakra, a hol azelőtt senki sem látta — mert az a levegő, a mely- 

 ben szárnyán halad, nem állja útját ; azonképen jár a vizek héjas szár- 

 nyasa, a hal ; és ha természete az, hogy felváltva a tenger lakója : 

 elvetődik oly vizekbe is, a hol azelőtt hírét sem tudták ; de meg- 

 történik ez olyanokkal is, a melyek csak a hely fekvése szerint szokat- 

 lanok s így meglepnek, noha a víz természete alapjában nem változott. 



Az előbbi jelenségek közé tartozik pld. az angolna, mely — föld- 

 részünket véve — valamennyi tengernek s így azoknak a folyóknak 

 is a lakója, a melyek azokba a tengerekbe szakadnak ; de a Fekete 

 tengerben nem él; és mégis eltéved néha a Duna hálózatába is, mely 

 a saját halrajzzal biró európai kelet-délszak tengeréhez tartozik ; az 

 utóbbi jelenségeknek képviselője pld. az a pisztráng, mely közfelfo- 

 gás szerint a havasaljak állandó lakója s mégis elvetődik a Zagyva 

 torkolatáig, vagy épen Szeged tájáig is. 



Ezek egészben oly véletlenségek, a melyeket a tudomány fel- 

 jegyez ugyan, de sem szabályt, sem törvényt nem származtat belőlök 

 minthogy nem rendesen ismédődő jelenségek ; legfeljebb a lehető- 

 séget magyarázzák. 



De, az igazat mondva, a halak elterjedéséről szóló ismeret, tudo- 

 mányos értelemben, még sehol sincsen kellőképen megérlelve, mert 

 ennek alapföltételei igen nehezek. Az előfeltételek legfőbbje az, hogy 

 minden folyót, minden mellékágát, minden évszakban a legapróbb 

 részletig át meg át kellene vizsgálnunk, úgyszólván megszűrnünk. 

 Ezt évek során folytatva, megközelíthetnők a feladatot. Ám ez óriási 

 munka. 



