leírása. 667 



HS, = az (ílső hátsörényúszó sugárzata. 



HS, = a második hátsörényúszó sugárzata; 



OP = az oldalvonalon végig megszámlálható pénzek. 



Minthogy az iiszósugarak minéműségének kiismerése is a fonto- 

 sabb jegyek között foglal helyet, ezeknek feltüntetése nem törtszám- 

 ban, hanem törtszám Jormdban történik, akként, hogy a sima sugarak, 

 illetőleg tüskék elől járnak s az osztott vagy tagolt sugarak utánok 

 következnek, például a csapó sügér sugárzata : 



HSi 13 — 15/0 = az első hátsörényúszóban 13 — 15 sima sugár 

 van, osztott sugár nincsen ; 



HSj 1/14 = a második hátsörényúszóban egy sima és 14 osztott; 



HO 0/14 = a hónaljúszószárnyban 14 osztott sugár stb. stb. 



Az oldalpénzek számlálása nyeles tű segítségével az oldalvonalon 

 vagy annak táján — ha t. i. nincs kifejlődve — történik ; a fej ará- 

 nyát jó, éleshegyü körzővel mérjük le akként, hogy az orr legkiál- 

 lóbb csúcsától a szilványfedelék leghátrábbra nyúló széléig mérve, 

 a kapottt mértéket az oldal középvonalán fölteszszük, számlálva, hány- 

 szor fordul meg a test hosszában. 



A test hoss'úsága az orr hegyétől a kormányúszó végéig terjed ; 

 magassága alatt azt értjük, a mi közszólás szerint szélesség, t. i. oldalt 

 tekintve a halat az, a mi a has és hátvonal közé esik ; vastagsága az, 

 a mi a két oldal közé esik. 



A sörény és egyéb úszóknál a magasságot a sugarak hosszúsága sze- 

 rint értjük; a terjedelem, vagy szélesség az, a melyet a sugárzat kife- 

 szítve alkot ; más szavakkal : a magasságot adja a sugár, tövétől 

 hegyéig mérve, a szélességet vagy terjedelmet a sugarak összessége 

 keresztbe mérve. 



A torokfogak rendkívül fontos osztályozó jegyek s kívülről nem 

 vizsgálhatók ; fekvés szerint a szilványfedelék alá esnek s ha ezt föl- 

 emeljük, finom késsel könnyen kivághatjuk, a nélkül, hogy a halat 

 összeroncsolnók. A kivágott torokfogat legjobb kifőzni, a mikor egy 

 fogkefével és tűvel könnyen kitisztíthatjuk. A torokfogaknak a leírás- 

 ban való jelölése a két félre vonatkozik, a melyen el vannak helyezve 

 s ha e két félt úgy teszszük össze, a mint az a 296. ábrán 3, 4 alatt 

 van, kivehetjük a külső és belső fogsorokat; balról jobbra haladva — 

 az írás értelmében — a tő ponty fogzata így jegyezhető 1.1.3 — 3.1.1, 



