68o FOLTOS GÉB. 



Nagyságára nézve Kriesch szerint a legnagyobb 8.] cm. 



Elterjedés szerint ezt a halat Magyarországra nézve Kriesch János 

 fedezte fel az Ó-Buda melletti hévíz kifolyásában s innen írta le a 

 magyar Tudományos Akadémia math. és természettudományi közle- 

 ményeinek X. kötetében (187^); újabb időben a Balatonból — -a 

 keszthelyi hévíz beszakadása tájáról — is említi. 



*A FOLTOS GÉB. 

 Gobius rubromaculatiis. Kriesch. 



Az a körülmény, hogy a magyar vizekből a géb nemének egy faja 

 sem volt ismeretes, arra' birta Kriesch JÁNOs-t, hogy a midőn 

 az első ilynemű halat vizeinkben fölfedezte, azt igen tüzetes vizsgá- 

 latnak vetette alá. E vizsgálat oly jellemző jegyeket derített föl, a 

 melyek egy új faj felállítását jogosulttá tették s így Kriesch föl is állí- 

 totta a Gobius rubromaculatus fajt, megkülönböztetvén azt az össze- 

 kötött hátsörényúszókkal, s az elsőnek vörös foltjával. Az összehason- 

 lító vizsgálat azonban kimutatta, hogy úgy a Kriesch, mint a Heckel- 

 féle faj is egy a Pallas marmoratus fajával. Habár igy a Kriesch- 

 féle faj fen nem tartható , a tüzetes vizsgálatnak mégis az a nagy 

 haszna volt, hogy a Pallas faja ezentúl sokkal élesebben jelle- 

 mezhető.* 



•A TÜSKÉS PIKÓ. 

 Gasterosteus aciileatus, Linné. 



Főjeoyei : első hátsörénvúszó helyett három külön álló, erős tüs- 

 kével, melyek közül a középső a leghosszabb, a harmadik a legkisebb; 

 a hasúszószárny csak egy tüskéből és egy sugárból áll ; az alsósörény- 

 úszó előtt egy rövid, lapított tüske áll. 



Sugár; jfü. HS, 0/12 ; HO o/io; HA i/i, AS 1/8. FA 3V,., a kor- 

 mányúszót beleértve. 



A test csak kevéssé összenyomott, a fark vékonyan kifutó s nem 

 nagy terjedelmű, majdnem egyenesen elvágott kormányúszóval ; a száj 

 kissé homlok felé nyiló, zuga az orrlyukak alá ér, alsó állkapcsa kissé 



* Kriesch JÁNOS ; Egy ú| halfaj. A magyar Tud. Akadémia math. term. tud. közlemé- 

 nyeinek X. kötete. Budapest 1875. P- 221—252. 



