684 TÖ PONTY. 



A TO PONTY. 



Cypriiius Carpio. Linné. 



II. tábla, 8. 



Főjeg)-ci : a felső ajakon két rövidke, a szájzugon két hosszú, páro- 

 san álló bajusz; a hát- és alsósörényúszó első sugara befelé fűrészes, 

 erős bognártüske; a test legnagyobb magassága háromszor fordul meg 

 a hosszaságban; az orr vaskos; oldalról tekintve a homlok- és hát- 

 vonal egyenletes ívben emelkedik. 



Sugár-ata. HS ^/i-— 22; HO 1/1=; — 16; HA 2/5—9; AS 

 3/5 — -6; OP 32 — 39; FA 4, a kormányúszót beleértve. 



A test alakja hosszúkás, oldalt lapított, egészben vaskos; a szil- 

 ványfedelék táján a test vastagsága kiadja a magasságnak közel felét ; 

 a száj csúcsbanyíló, ajka húsos. A hátsörény kezdete talál a hasúszó- 

 szárny beiktatásával s mind a kettő kissé még a test első felébe esik ; 

 a hátsörény tőhosszasága a test egy harmadrészét teszi ; a bognártüske 

 fűrésze, alulról számítva az első harmadrészen felül kezdődik ; hasonló 

 az alsósörényúszó bognártüskéje is, mely öreg pontyoknál rendesen 

 hegyét veszti. A héj nem terjed a fejre, pénzei nagyok, kerekdedek; 

 szélük hártyás. 



Szín szerint a hát kékeszöld, a feketésbe húzó, az oldalak rezes- 

 sárgák, néha sötétzöldesek ; a hasfél fehéres ; a pénzek feketés sze- 

 gélyűek, mi bizonyos koczkás jellemet teremt; a hátsörényúszó szür- 

 késsárgás, az úszószárnyak és a kormányúszók violás lehelletűek, az 

 alsósörényúszó vörösesbe játszik, a szemcsillag aranyos. Ezek a színek 

 azonban nem állandók s víz, táplálkozás, világosság hatása alatt 

 sokszorosan változnak ; a folyóban élő ponty sokkal világosabb, az 

 álló. különösen mocsaras vizekben élő sötét színű, különösen oldalai 

 sötéten aranyosak. 



Ivik : meleg években már májusban kezdi s júniusban folytatja; 

 hideg években az ivás eltart júliusban is. 



Fogása : mint a piacz főhala, minden halászási módnak főtárgya. 



Fajtái : 



A király vagy tükrös pont)-. Ez magán viseli a tőponty minden 

 főjegyét; de héjjá nem egész, hanem csupasz helyek vannak rajta, a 



