694 PETÉNYI MÁRNA. 



Ivik : néha már februárius végén ; rendes ideje május és 

 június. 



Fogása: Mint a víz fenekét szerető hal, leginkább mély járású 

 hálóba kerül; a fenékhorogra gyakran ráakad; a halászság a jó hal 

 közé sorolja. 



A rózsás márna kiválóan folyóbeli hal s tavakban csak betévedett 

 vendég, szereti a sebesebb folyású, mély vizet, hol a fenékről szede- 

 geti táplálékát, mely rovarokból, halivadékból és különösen bomlás- 

 nak indult szerves anyagokból áll, ezért oly pontokon, a hol a folyóba, 

 patakba szennyvizek ömlenek, rendesen található; némelyek szerint 

 télen át partlyukakban nyugovót tart. Sebes mozgású, ügyes hal, 

 melynek horgászata nagy körültekintést követel, a mennyiben a csalit 

 a fenékről szedi s a h(jrgot csak ritkán falja be. 



Nálunk a Dunában 4 — :; kilóig növekedik; Petényi 7 kilón felül 

 valókat is említ. 



Húsa, kivált a folyó tisztább helyeiről való-é rózsaszínes és jóizű ; 

 a piaczon a keresettebb halak közé tartozik. 



Eltcrjcdcs. HECKELSzebenből, Brassóból a Zalából említi; Petényi 

 a Dunából, a Vágból, a Tiszából, a Garam, Poprád, Mura, Besz- 

 tercze és felső Sajó folyásából jegyezte fel ; én a Balatonból (Nemz. 

 Múzeum), a Berettyó, Bódva, Borzsa, Dráva, Ipoly, Körös, Küküllő, 

 Latorcza, Olt, Rába, alsó Sajó, Szamos és Zagyva folyókból s a 

 Szernye folyós helyeiről ismerem. 



A PETÉNYI MÁRNA. 

 Barbus Petényi, Heckel. 



Főjegyei : négy bajusz ; a hátsörényúszóban nincsen fogacsos bog- 

 nártüske ; a fej töve és ehhez képest a hát eleje szélesedő ; a test 

 nyúlánk : az alsósörényúszó és a kormányúszó magas, illetőleg hosszú. 



Sugáqata: HS 3/8: HO 1/16, AS 3/5 stb. OP ^0—52, FA 

 majdnem 4, a kormányúszó nélkül. 



A rózsás márnától a tompább orr, kevésbbé húsos ajkak, szélesedő 

 fej és a fogacsos bognártüske híjával különbözik, azonkívül állandóan 

 kisebb hal, mely 20 cmnél nem igen nő hosszabbra. A test a hát- 



