BAGOLYKESZEC. 



705 



Fogása: a hálós halászat rendes járuléka. 



A lapos keszeg nálunk közönséges; életmód szerint talál faj- 

 rokonaival. 



Nálunk 30 cm. mellett egy kilogramm súlyt ér el. 



Húsa szálkás, silány ; szegény ember tápláléka s a halhasítás és szá- 

 rítás egyik főhala. 



Elterjedés. Heckel a Tiszából, az Ördögárokból, Fertőből és 

 Balatonból említi, nyilván Petényi nyomán, kinek jegyzetei találnak, 

 csakhogy Petényi helyesen hozzáteszi azt is, hogy a Duna holt ágai- 

 ban ; ugyancsak ő a Szamosból is felhozza; én ugyaninnen s a Dráva, 

 Ipoly, Körös, Latorcza, Rába, Sajó, és Zagyva folyókból jegyeztem 

 fel. A Duna menti németajkú halászoknál (iSpitzpleinzen». 



A BAGOLYKESZEG. 



Abramis Sapa, Pallas. 



IV tábla, íj. 



Főjegyei: az alsósörényúszó igen terjedelmes, a hátsörényúszó vége 

 előtt indul ; a fej kicsiny, az orr tompa, a szájra boruló, a száj csak 

 kevéssé homloknak nyiló ; a szem nagy — bagolyszem — a héj dur- 

 vább, nagyobb pénzekből alakuló. 



Sugár-ata: H. S. 3/8; HO. 1/15 ; HA, 2/8; AS. 39—43. 



OP. 48 — 50; F. A. 6, s azon valamivel felül is, a kormányúszót 

 beleértve. 



Ez a faj a lapos keszeg páros faja s a mi halászságunk « karika ke- 

 szeg » néven különbözteti meg, mindig rámutatva a héjját alkotó 

 nagyobb pénzekre, a tompa s a száj fölé kissé ráboruló orra és a ba- 

 golyszemre. Egyébként a gyakorlott szem is csak összehasonlítás útján 

 különbözteti meg. A szem átmérője nagy, a fej hosszának egy harmad- 

 részét teszi, az oldalak legnagyobb pénzeinek átmérője nem éri el a 

 szemét, de ennek felénél sokkal több, szóval a héj nagyobb pénzű. 



Szín szerint, az egész hal — a hát felső részét kivéve — ezüstös ; az 

 alsósörény- és kormányúszó feketésen szegettek, a többi úszó fehéres. 



Ivik: mint az előbbi. 



Fogása: mint az előbbié. 



A bagolykeszeg életmód szerint nem különbözik alaktársától, a 



Hf-rman O. a magyar halászat. 4"> 



