VIZA TOK. -j'^l 



A hónaljúszószárnyak a test vastagságánál rövidebbek, nem hegyesek, 

 első csontsugaruk gyenge ; a hátsörényúszó kétszer olyan széles, mint 

 magas, nem annyira nyerges, mint inkább elvágott, a mi a vizatokot 

 már az első pillantásra is kitünteti. 



Szín szerint a vizatok háta sötét hamuszürke, orrarésze sárgás- 

 fehér ; hasa és vértezete szennyesfehér ; a szemcsillag sárgásán ezüstös. 



link : nálunk nem. 



fogása ; az islégböl kötött pipolahálóval és a köteleken vagy lán- 

 czokon függő vizahoroggal. 



A viza, a magyarság őrhala, mint tudjuk, a magyar történet szem- 

 pontjából is nevezetes hal. Mint a Fekete-tenger lakója, jó halászok 

 bemondása szerint az első sereg márcziustól május végéig vonul fel a 

 Dunába, a második sereg augusztustól deczemberig. Régente, a mi- 

 dőn ez a valóságos óriás még szerette a magyar vizeket, az érkező 

 sereg olyan volt, hogy a víz duzzadozott tőle s oly számmal került a 

 szárazra, hogy nemzetgazdasági fontosságot öltött. Ma a viza meg- 

 fogyatkozott nálunk s a halászság — nem egészen alaptalanul — azt 

 hiszi, hogy a mióta a folyószabályozás miatt az áradó víz, a melylyel 

 a viza fel szokott vonulni, a Vaskapunál igen rohamossá vált, a hal ezt 

 az akadályt csak nehezen bírja legyőzni s másfelé veszi útját. Az bizo- 

 nyos, hogy a régi híres vizafogók elnéptelenedtek s a mázsás viza 

 nagy ritkaság, holott régente akárhány tíz mázsás is került a szárazra. 



Nagyság szerint nálunk a }0 kgrmmos vizatok a legkisebb, a két 

 métermázsás ma már bámulat tárgya, holott régente 7 — 8 méter- 

 mázsások is akadtak s Pallas szerint orosz vizekben 14 métermázsást 

 is fogtak, melynek egyedül az ikrája 4 métermázsát nyomott. 



Húsa jó, tápláló; ikrája, hólyagja a világkereskedés czikke. 



Elterjedése : Heckel a Dunán kívül az Olt, Maros és Tisza vizét 

 hozza fel; Petényi a Vágót — ritkán Ürményig — említi; én a 

 Köröst és Zagyvát adhatom hozzá. 



