762 MESTERSZÓTÁR. 



fajra nem alkalmaztatik, mondom, ebből megcsinálták a « közönséges 

 dunian nevet, noha a (niurdan egy a 'tdurbincs(:sal« s noha ezt halász- 

 ember soha, sehol sem alkalmazza keszegre; ez a durda átment a német 

 halászkönyvbe! Épen így vagyunk a «sőreg» névvel is, a melyre 

 nézve kimondom, hogy nem képzelhető oly magyar halász, a ki ezt 

 a nevet másra, mint az Acipenser stellatus, Pallas fajra alkalmazná és 

 szerzőink mégis összezavarták a kecsegével, ma pedig már a német 

 halászkönyvben ott van az Acipenser Ruthenus « sőrék tok» I 



Ez ösztönzött a nevek összegyűjtésére, a tudományos elnevezésekre 

 való visszavezetésére és csoportosítására, mert csak így van meg a 

 mód, hogy adott halfajt, adott vidéken azon a néven kereshessük, a 

 melyen ott a halászság ismeri. Az bizonyos, hogy a « közönséges 

 érdeszszel, vágó szobbárral» bejárhatjuk a magyar földet a Kárpátok- 

 tól az Adriáig s nem érünk el egyebet annál, hogy a halászember 

 szeme kerekre nyílik. 



Ez vezet abban is, hogy a csoportos szótár mellett összeállítom azo- 

 kat a német, tót és oláh halneveket, a melyek magyar vizek mellékén 

 élnek, a mennyiben t. i. ezekre nézve különösen Petényi becses jegy- 

 zetei módot nyújtanak. Ezekben talán a nyelvész is megtalálja a 

 maga részét. 



A mesterszótár anyaga körülbelől 2500 szóra és magyarázatra 

 terjed, beleértve azokat is, a melyeket én alkalmaztam vagy a melyek- 

 ben megállapodtam. A könyvben, mint elkésett gyűjtéseket, nem 

 alkalmazhattam azokat, a melyeket az Ujfalvi-Szikszai féle xvi. 

 századbeli Nomenclatura, az Orhis pictus 1708-ból való kiadása a 

 Máramarosból és Göcsejből való gyűjtés nyújtott; de ezek azért a 

 szótárrészbe besoroztattak. 



Rövidítések. A mesterszótáron végig bizonyos nevek, czimek és jegyek ve- 

 hetők észre, melyeknek jelentése a következő : A hol a szó után pld.: Miskolczi 

 Gáspár, Szabó Dávid stb. következik, ott a szó forrásának teljes czíme a szerző 

 neve alatt a könyvet berekesztő irodalmi kimutatásban található meg. A hol 

 rövidített könyvczím áll, pld. «Orbis pictus », ez szintén az irodalmi kimutatás- 

 ban van meg. 



" a szó, vagy magyarázat végén azt jelenti, hogy a szó alkotás, vagy alkalma- 

 zás szerint tőlem való. 



K. = Közkeletű ; — P. K. = Petényi kézirata. — T. Sz. = Tájszótár. 



A hol a szerző neve, könyvczím nincsen, az gyűjtés, melynek eredetét a 

 szóra vagy a meghatározásra következő helynév mondja meg. 



