766 SZLÁV HALNEVEK. 



Pajerchen — P. K. — Phoxiniis Itevis Ag. Silberling -- P. K. — Albunius sp. Pop- 

 Poprád folyó. rád folyó. 

 Parm — P. K. — Barbus Huviatilis Ao. Steinbeisz — P. K. — Petromyzon fiuviatilis 



Poprád f. L. Poprád folyó. 



Persch — Biclz, szász — Perca Huviatilis L. Stier — BIelz, szász — reáfogta az Acipen- 



Reppfasch — BIelz, szász — Aspro vulgáris ser sturio fajra, mely vizeinkben nem, él, 



Cuv. nyilván a német Stierl ^ kecsege = A. 



RoTZER — P. K. — I. Keiling Poprád f. Riithenus L. 



Schack — Bielz, szász — Cobitis fossilis L. Stinbeisser — Bielz, szász — Cobitis tce- 



ScHLOAEN — Bielz, szász — Tinca vulgáris nia L. 



Cuv. Waller — Bielz, szász — Silurus Glanis L. 



ScHWLNGE — P. K. — Chondrostonia nasus L. Weissfasch — Bielz, szász — Alburnus in 



Poprád f. A szepesi tótságtól Svinke = genere. 



malaczkák, a hal kiálló orrától. Weissfisch — P. K. — Leucixus rutilus L. 



Semleng — Bielz. szász — Barbus Petényii (?) Weissling is. Poprád f. 



Heck. 



SZLÁV HALNEVEK. 



ITÓT És HORVÁT.) 



Belas — P. K. — Alburnus bipunctatus Hlavatka — P. K. — Saimo Hucho L. 



Heck. Sziatina patak. Túrócz patak. 

 Belke — P. K. — Blicca argyroleuca Heck. Hrca — P. K. — Silurus Glanis L. Kő- 

 Mura folyó. rös. Szarvas körül. 

 BoLiN-v — P. K. — Abramis ballerus L. Hruz — P. K. — Hruzik. Tiszovnik pa- 



Mura folyó ; innen a magyar bálin. tak. 



Cík — P. K. — Cobitis fossilis L. Ga- Hruzik P. K. — Gohio Huviatilis Cuv. Szla- 



rani ni. tina patak. 



Cernovocki — P. K. — Alburnus (.-). Fe- Hustera — P. K. — Abramis vimba Cuv. 



kete Vág. eredet nélkül. 



Crevla — P. K. — I. Gelcowka ; Nyitra. Jesetra — Marsilius — Acipenser Gülden- 



DoKTORKA — P. K. — Petényi a Rliodeust, stádtii Brandt. magyarnak tartotta. 



Kriescli János a Telestes Agassizii fajt gya- Kaciga — P. K. — Acipenser Ruthenus L. 



nltja. Fekete Vág. Mura folyó. 



Dyvery — P. K. — Abramis Brama L. Karasek — P. K. — Carassius vulgáris 



Mura folyó ; nyilván a magyar «dévér» : Nils. Túrócz patak. 



Peténvi Leuciscus rutilus mellé jegyezte. Kárás-y — P. K. — Carassius vulgáris Nils. 



Gelec — P. K. — Squalius dobula L. Ga- Mura folyó. 



ram m. Klen — P. K. — Leuciscus rutilus L. Tú- 



Gelsovka — P. K. — Phoxinus lasvis Ag. rócz patak. 



Garam ni. Klinyc — P. K. — I. Klen. 

 Glavatvce — P. K. — SaImo Huclio L. Kolec — Blocli — .^^spro Zingel Cuv. ma- 

 Mura f. gyárnak tartotta. 

 Gresliki — P. K. — Gobio Huviatilis Cuv. Kolok — P. K. — Aspro vulgáris Cuv. 



Tarcza patak. Garam. m. 



Hlac — P. K. — Cottus Gobio L. Ga- Kostavec P. K. 1. Osnacka. Fekete Vág. 



ram m. Kostró — P. K. — 1. Ostriz ; rácz. 



Hlavac — P. K. — 1. Hlac. Tiszovnik Kozavagi — P. K. — 1. Kresacka. Kozica. 



. patak. Tarczapatak. 



