772 



MESTERSZOTAR. 



rapax AG., Cvprinus aspius Lm. Egyedül 

 a Drávafokon Blicca argyroleuca L. Balin ; 

 1. Baing, Bőin, Bálind stb. 



Balín — H. O. — 1. Balin kes-^cí;. Galgó- 

 czi-nál (1Ó22) megvan. 



BÁLIND — s:^criőknél H. O. — Duna cs Tisza 

 mentén Aspius rapax L. ; 1. Balin keszeg. 



Balínháló — Komárom — hetven méteres 

 húzóháló, három soros, t. i. a finom léhés 

 két tükörháló közé van fogva. Az Ön — 

 .Aspius rapax — fogásra használják. 



Balin keszeg — H. O. — változataival együtt 

 legtübbnyire Aspius rapax Ag., jelesen a 

 Dimamentén : Balin, Bálint. Bálind ; a 

 Bodrogközön : Bőin, Bolyin ; Szatmárban : 

 Baing : az Ipoly mellet Pólind. Synonym- 

 iei ; Baksa, Csabák, Fenekeszeg, Nyil- 

 keszeg s főleg Ön a Balatonnál stb. csak 

 a Drávafokon Blicca argyroleuca H. ; a 

 Bódvánál ellenben Sí/hj/i'í/s dolnila L., I. 

 Ezüstös Balin, erre alkalmazva Mohácson, 

 Battinán és Bellyén. 



BÁLINT — P. K. ~ Aspius rapax L., 1. Balin 

 keszeg. 



BÁLKONY — Latorc^a menten — I. Bókonv. 



Balt.ing — H. O. — Aspius rapax Ag. Mjsrr- 

 Dobronv. 



Balszárny — BoJrcgkő:; — a nagy gyalmon 

 a kátától balra eső hálófél. 



BÁLVÁNY — S^űfírf — az állóbárka oldalait 

 alkotó vas'ag boritódeszkák. 



Bandár — H. O. — Luciopcrca Volj^cnsis 

 Cuv. Budapesten. Baján némely német 

 eredetű halász csak az ifjú kősüllőt nevezi 

 igy szalagos tarkaságáról (Bánd). 



Barangol — Balaton — a hal, mikor min- 

 den ponton, de csak kevés kerül a hálóba, 

 tehát szerte jár. 



Barátf . sz — K. — Aspro Zingcl L. Tis^a, 

 Duna ni. Vclcnc-ei tó. Körős m. 



Bárd — S:;eged — a halak föltagolására való 

 vágószerszám. 



Bárdkeszeg — H. O. — Abramis Brania L. 

 a nagyja ; a bárd a szélességre czéloz. 

 Balaton-Fiircd. 



Bárka — általánosan — lyukasztott láda, a 

 halaknak eleven állapotban való tartására. 

 Alakja vidékek szerint változik. Jerney 

 iio8-bóI följegyezte: «De quolibet vivario 

 parvoruni piscium vei maiorum, qui in 



vivaria, vulgariter Barka vocatis soliti sünt 

 portari ad fórum, duos nieliores pisces 

 vivarii solvunturii. -^ Fejér Cod. Dipl. 

 VII., 2. 190. «viuaria piscium qu« vulga- 

 riter Barka vocantuni. 1288-ból. 



BÁRKAEABA — Konwrom — I. Bőggő. 



Bárkarakodó — Csanád, Baja — a halász- 

 bárkák kikötőhelye. 



Bárkás — A^árd — az a legény, a ki a bár- 

 kát a kikötőhöz hozza ; a partra való halá- 

 szatkor laptáros. 



BARKASOK — a -xvi. század okirataiban ; min- 

 den bizonynyal halkereskedők, 1. Fisér. 



BÁRKASÜTŐ — S:;olnok — fanyélbe erősített 

 vas, a melylyel a bárka haltartó részének 

 lyukait kisütögetik. 



Barna csík — P. K. — Cobitis fossilis L. 

 (normális). S:;amos és Maros m. 



Barokháló — Budapest, Gyór — I. Ághegy- 

 háló. 



Barsóka — T. S-. Homátli Zsigmond — 

 Balaton vidéke. Talán egy a Varsintával = 

 Accrina ccrnua L. 



Bartafiú — Hcckcl — Barbus Pctcnyii ; ere- 

 det nélkül; nyilván S-^atmármegye. 



Baszárkeszeg — H. O. — Abramis ballerus 

 L. juv. Komárom. 



Batony — S:;cgcd — a horog inán az a véko- 

 nyabb rész, a melyre a horog reá van 

 kötve ; a német «Vorfach»; — I. Cserke, 

 Horogmadzag, Patony, Pékle. Talpalló. 



Beadás — Szeged — a hálóvetés elkezdése. 



Beakasztani — általánosan — az evezőt a 

 hüzóvánkus kolonczába, vagy a gúzsba. 



BÉCZE — Velencéé — az a fácska, a melyre 

 a háló szemeit kötik, 1. Bércze, Börcz, 

 Börcze, Börczfa, Gyalomdeszka, Hálókö- 

 tőfa, Lapoczka. 



Bedagad — általánosan — a repedés, pld. : 

 a hajón, ha vizbe teszik. 



Bedöntő — Balaton-Füred — a jégalatti 

 halászatnál az a nagy lék, a melyen át a 

 hálót a jég alá eresztik ; I. Beeresztő lék, 

 Belevés, Betevővék, Eresztőlék. 



Bedöntő léksor, a bedöntő és belső sarok- 

 lék közötti léksor.* 



Beeresztő lék — Tószeg — I. Bedöntő stb. 



Beérkezik — Keszthely — a feleháló, t. i. 

 mikor kihúzáskor az öregháló szárnyának 

 felehossza ki van húzva. 



