MESTERSZOTAR. 



7? 



Befalni — S:{Cgcd — a hal befalja a horgot ; 

 tudta vayy nem tudta befalni. 



Befelé halászni — Balaton — a part felől 

 a tó közepe felé halászni. 



Behalászni — Balaton — a tilosba. 



iBelit kivetni — Ujfalvi-Szikszai xvi. sz. — 

 venterare, exenterare. 



.Bejárókötél — Komárom — ha az öreg- 

 hálóval ügy halásznak, hogy partra húzzák 

 ki, akkor a bejáró kötelet a parton haladó 

 laptáros a farhámnial tartja. 



iBÉKAHAL — szerzőknél — Cottiis i^ol>io L. 

 halászemberektől nem hallottam. 



Bekai=ja — általánosan — a hal a prédáját. 



Bekapó — Egjiu^as-Olálifalu — sl tollashor- 

 gon a tollal fölszerelt horog maga. 



. BÉKATÖR — S:{obos:;ló. M. Nycluör — a kes- 

 kenylevelű gyékény, Typha angustifolia L. 

 jobb hatászszatyrok kötésére való. 



•Bekeszegel — SyCgcd — a halászó czigány 

 a faluba; de csak akkor így, ha fogott is 

 keszeget. 



.Bekoppantja — Miskolc:;! Gáspár — a hal a 

 prédát s csak azután nyeli le. 



Belső csapó — Balaton, tihanyi őslialás:;at — 

 az evedző szárának az a fele, mely a húzó- 

 pánt és a toll között van. 



.Belső fedelek — praioperculum.* 



Belsökő (kű) — S:;cgL\1 — a fenékhorognál a 

 folyóba szolgáló véghez kötött nagyobb kő. 



-Belső szárnycsont — os pterygoideum inter- 

 num.* 



.Belső szeglik — Balaton, őshalászat — az 

 a két szeglik, mely a Bedöntőhöz legkö- 

 zelebb esik ; I. Szeglik, Forditóvék. 



■Bemondani — Komárom, Keszthely — a gyű- 

 lést ; czéhszó ; a mestereket meghivni. 



BÉRCZE — Komárom — I. Bécze stb. 



Berek — P. K. — a Balaton körül előfor- 

 duló mocsaras helyek is, mint az Umbra 

 canina termőhelyei. 



Berenafa — Bodro^^kö:;. Pctralió — I. Apacs. 



Berenyefa — Bodrogkö:; — 1. Apacs. 



Beriasztani — Kuthy — a szökő halat a 

 hálóba visszariasztani, vagy 'rudakkal a háló 

 felé terelni. 



Betakarítani — Balaton — a hálót szánkón 

 v. ladikon hazavinni. 



Betéves — Agárd — I. Bedöntő. 



.Betevővék — Latorcia menten — 1. Bedöntő. 



Bevenni — Tápé — a halat a szákkal a háló- 

 ból, pld. : ((akkora harcsát fogtam, hogy 

 be nem vehettem a szákkal, vágó horog 

 köllött hozzá. » 



Bevető — Zcnta — I. Pendelyháló. 



Bevonul — Agárd — a csuka és a ponty a 

 nád közé, azaz : a slk vizekből oda megyén. 



BiKKELY — P. K. — ((Sárgásfehér hal, mely 

 — Agnelli szerint — kárász és keszeg 

 közt áll. » Szerintem Scardinius crythrophthal- 

 mus Bon. mocsaras vízből, hol a kárászt jel- 

 lemző színt fölveszi. H. O. 



BiczKE — S:;cntcs — hegyes vasalású, néha 

 csak kihegyezett erős, karőszerű bot, a 

 melyre a laptáros hálóhúzáskor támasz- 

 kodik ; I. Biszke, Szolgabot, Szolgapáicza. 



Bika — Saród — 1. Apacs. 



Bikatutaj — Balaton — gyékényből kötött 

 nagy úsztató, az öregháló nehéz részeinek 

 úsztatására. 



Billegháló — Záhony — hosszú hegybe 

 kifutó, kanálszerű merítő háló, a melyet 

 billegetve alámerítenek és felhúznak ; 1. 

 Viliik, Viliing. 



Bíró — Tiliany — a halászarticulusban any- 

 nyi mint kormányos. 



Biszke — Szeged — I. Biczke. 



Blinczke — Vdenc:;c — az a fácska, melyre 

 a horgot használat után reátekerik. 



BoBÁLiK — Grossinger — nyilván a Bihar 

 vidéki ((Bobályii, Umbra canina Mars ; I. 

 Bobály, Pótz és Peczehal. 



BoBÁLY — Károli J. — Umbra canina Mars. 

 Kornádi Sárrét, Bihar, Kovács János, deb- 

 reczeni tanár gyűjtése. Oláhos. 



BocsKORVARSA — ErdSfidck, Olt mentén — 

 vékony vesszőből kötött halfogó, hasonló 

 a régi egérfogókhoz. A kövekkel elrekesz- 

 tett folyórészekben a hagyott közökbe állít- 

 ják ; a czége tartozéka. 



BÓDÉ — Kopácsi — az evedző mankója : 1. 

 Bódva, Bókony, Gomb, Kacs. Kamat, 

 Mankó. 



BÓDORKESZEG — P. K. — H. O. Scardinius 

 crvthrophthalmus Bon. Duna m. ; biztosan 

 Komárom . 



BoDORHiNÁR — Szolnok — Utricularia vul- 

 gáris ; a tanyahelyeken tisztogatják. 



BÓDVA — Petrahó — az evedző mankója, 

 így: ((letörött az evedző bódiiáian I. Bódé. 



