774 



MESTERSZOTAR. 



Bognár — S:^eged — a ponty és márna 

 sörényéneU első, fűrészes csontsugara. 

 A nagyobb halat a bognárnál fogva vetik 

 ihanyra. 



Bogyó — Ipoly-Nyitm — a kosztos horog 

 inán az a fácska. dugó, gyékény stb., mely 

 a vizén úszik s megmozdul, mikor a hal a 

 horgot rángatja ; 1. Pallóka, Pedző, PIcze, 

 Tutai, Úszó. 



Boín — AspiiíS mpjx Ag. Bodrogkö:^. 



BÓKONV — Komárom — könyökfa a ladik 

 belsejében, I. Burgony : nyilván a német 

 « Bogén II ; a Fertő mellékén az evedző 

 mankója ; Simontornyán ezenkívül az ág- 

 hegyháló riidján levő mankó is, melynek 

 a halász nekiveti a lábát (ez a háló itt 

 Umbella). 



Bokor — Balaton — az egy szerszámhoz 

 tartozó halászok szövetkezete ; a régi 

 iiMansiO" ; 1. Czimboraság, Felekezet, 

 Hálóbokor, Kötés. 



Bokorhal — Balatcn-Fürcd — seregesen 

 járó hal. 



Bokorháló — Bodrogköz — rúdra alkalma- 

 zott, rélkörösszájú zsákháló, mely viz elle- 

 nében a patakokba, kivált bokros helye- 

 ken beálllttatik, s a melybe a halak a 

 zurboló fákkal bekergettetnek. 



Bokorszák — NydvSr — I. Bokorháló. 



Bokros part — általánosan — a hol a par- 

 ton bokrok növekednek. Alatta halas a vIz. 



Bólén — ■ 1. Balinkeszeg; Göcsej ; szláv hal- 

 név s a magyar Bálin stb. innen ered. 



BoLYiN — H. O. — 1. Balinkcs-^eg ; Bodrog 

 mentén. Innen: Bőin, Bain, Bálin és Baing. 



BONÉ — Szentes. — A Hosszúkecze vasas 

 ina ; Körös-Tarcsán ez turbuk-in ; sok 

 helyen a keczehálót egyszerűen bonénak 

 nevezik ; 1. Bónéfa, Kakasülő. 



BÓNÉFA — Körös-Tarcsa — a Hosszúkecze 

 fakerete ; ugyanígy a kuszakecze fája is ; 

 1. Kakasülő. 



BÓNÉKÖ az, a mely a hosszú- és kuszakecze 

 fájának az aljára a bónépánttal van meg- 

 erősítve.* 



BÓNÉPÁNT, az a vas, a mely a bónékövet 

 tartja." 



BÓNÉs — S:{úlnok — a hosszúkeczével és 

 fenékhoroggal járó kishalász. 



Bordák — costEe. 



Bordély — B. -Szabó Dávid — Blicca argy- 

 rolciica Heck. 



Borholy — H. O. — Accnna ccriiua L. 

 Nagy-Dobroiiy. 



Borít — S-^egcd^a háló, pld. : jól, — rosszul 

 borít, azaz : jól, — rosszul fogódzik meg 

 benne a hal. Tiszaföldváron az áradás 

 után álló vizekben megborítják a halat, az 

 az vesszős hálót (milyen csibék, libák 

 borítója) csapnak rá. H. O. 



Boti — Cottus.gobio L. ErdSmdck, Olt menti 

 vizek, 1. Boios Kölönte. 



Botló — Bódva mentén — rúd, a vegén 

 talpszerüen reászegezett bőrdarabokkal ; 

 a halaknak a kövek közül és alól való 

 kiűzésére szolgáló szerszám, I. Gűbű, Zur- 

 bolófa ; a bokor, varsa, vagy botlóháló 

 tartozéka, úgy a farszáké, farkashálóé is. 



Botlóháló — Kopácsi — 1. Bokorszák és 

 Botló. 



BoTLÓLNi — Bódva mentén — a botlóval 

 a halat a bokor- v. varsahálóba kergetni. 



Botos — Kopácsi — a halászbokor főem- 

 bere, általánosan kormányos. 



Botos — H. O. — 1. Botos Kölönte. 



BoTosÁszNi — Egyh.-Oldlifalu — Botos- 

 Kölöntét szigonyozni. Nem dönthetem el, 

 vájjon, a hal neve : Botos Kölönte, a szer- 

 számtól, mely botra járó, vagy a fejtől, 

 mely nagy = buta, ered-e. L. Butíkó. 



BoTosÁszó — Egyh. -Oláhfalu — az a szi- 

 gony, a melylyel a botos kölöntét szúr- 

 ják ; de az a halászember is, a ki evvef 

 a szerszámmal jár. 



Botoshorog — Kis-Majtcny — 1. Kosztos- 

 horog. 



Botos kölönte hal, Cottus gobio Cuv.* 



Botos kölönte — Cottus gobio L. Erdövidik, 

 Olt menti vizek, 1. Botos, Butikóhal. 



BöcscsŐHÁLÓ — Hcjjasfalva, Ujs:;ákcty — 

 kávás, kanálhoz hasonló változata a farkas- 

 hálónak. 



BÖDÖN — Balaton — az egy fatörzsből vájt 

 lélekvesztő ladik. 



BŐGGŐ — Szeged — az állóbárka orrán az 

 a faragott rész, mely egy bőgő fejéhez 

 hasonlít. 



Bőke — P. K. — Lcucisciis rulilus L. Bala- 

 ton 1. Büké ; nyílván a Bökle kopása s e 

 fajra való hibás alkalmazása. 



