MESTERSZOTAR. 



77 



Csellé — Plicxiiws, I. Fürge Csellé.* 

 CSELLEG — Csongrád — libeg pld. az úszó 

 deszka, az elszabadult csónak; akkor mond- 

 ják, mikor az úszó tárgyat a víz fodra csak 

 ingatja, de nem viszi tova. 

 CsEMPELY — M. Ny. S:;. — 1. Pendelyháló. 

 Csendes víz — általánosan — a tó, mikor 

 nem hullámzik; a folyó, a hol lassú folyású. 

 Cserepcsik — Szentes, körösi halászok — 

 csíptető fa, a mely a fenékhorgok fölvé- 

 telére szolgál. 

 Cseres — Ecsedi láp, északi rész — sáros, 

 gyékényes és kakás helyek neve; 1. Cse- 

 rét. 

 Cserét — Börvely — az Ecsedi lápon azok 

 a helyek, a melyeken állóviz és nád is 

 van ; ellentétje a láp ; lásd azt. 

 Cserkáló háló — Máraniaros, Visk — nyil- 

 ván egy tőből való a Csorpakkal s azo- 

 nos a nagy-bocskói Csáklyahálóval, 1. azt. 

 CsERKE — Tihany — 1. Batony. 

 CSERKELÁ^•cz az a gyengébb láncz, a mely 

 a vizahorog deréklánczárói lecsüng s a 

 melyre a vizahorog kötve van." 

 Cserkére való — Tihany — 1. Csali, Ho- 

 rogra való, Pélle. 

 Cserkész — T. S;. — kisegítő a jég alatt 

 való halászatnál ; a fogott halak felében a 

 halászokkal osztozik. Balaton ; nyilván a 

 cserke függelékes természetére czéloz. 

 CsETRÉs — Tihany — helyettes, a melyet 

 a bokor valamely tagja, ha akadályozva 

 van, maga helyett állít. 

 CsETRi — P. K. — Pho.xinus lacnis Ag. Bala- 

 ton vidéke, Zala-Tapoicza. 

 CsÉvÉs HAjTovÁNY, a székcIy pisztrángvarsa 

 abroncskávája nincsen madzaggal kötve, 

 hanem egy bodzafából való cséve két 

 végébe be van dugva. Igen szép és kitűnő 

 egybefoglalási mód.* 

 CsicsiRi — Vclcnc:;e — a kis vöcsök — 



Podiceps niinor — halászneve. 

 Csiga — Agárd — egy derékfa végében járó 

 kettős csiga ; a háló inának leszorítására 

 való. 

 Csiganyomó — Agárd — a csiga derékfá- 

 jába járó husáng, a nielylyel a halász a 

 csigát lenyomja. 

 Csigolya — Háromszék — innen csigolyás 

 hely; egy a (írekettyésseln : leginkább 



palakok partján álló, fűzbokrokból alkotott 

 üstökök. 

 Csigolyacsont — vertebra.* 

 Csík — Cobilis, 1. Fövényvágó Csík. Kovi 



Csík, Réti Csík, Vágó Csík.* 

 Csík — K. — Cobitis fossilis L. Galgóczi- 

 nál (1662I megvan. Miklosich ^zerin^ a 

 szláv cik. 

 Csík — Ujlálvi-Szikszai XVI. század. — 

 lacertus. lubricus aquatícus, Precilias. itt 

 a iilacertusu igen érdekes, mert a csík 

 emlékeztet a gyíkra s e két név is rokon- 

 hangzású. 

 Csikasz — Sárict, Ecsedi láp, S-crnyc — a 



cslkhalászatból élő ember. 

 Csikasz varsa — Erdői'idck, Olt menten — 



1. Csíkkas. 

 Csíkbogár — S-crnrc mocsár — leginkább 



a Hydrophilus és Dytiscus bogárfajok. 

 Csík dáma — P. K. — Cobitis fossilis L. 

 (Albinismus). Fehér testű, vörösszemű. 

 S-^amos és Maros m. H. O. Börvely. 

 Csíkfélék — Acanthopsidcs, mint család.* 

 Csíkféreg — Grossinger — (iTsíkféregn, 1. 



Csíkbogár. 

 Csíkfogó — Kornádi — fűzvesszőből fonott 



varsa, cslkfogásra való. 

 Csíkfogó-kosár — Kiithy — csíkvarsa. 

 Csíkgát — Börvely — gátszerűen összehor- 

 dott gaz, melyben bizonyos távolságokban 

 nyílások vannak, a melyeken a csík átkel- 

 het ; ezekbe a nyílásokba állítják be a 

 csíkkasokat (varsákat) ; I. Kashely, Lábó, 

 Rekesztés. 

 Csíkkas — Börvely — Csíkvarsa, fűzfavesz- 

 szőből tömötten kötve, egy bejáratú ver- 

 seggel, hátúi kasdugóval. 

 Csík király — P. K. H. O. — Cobitis fos- 

 silis L. (Chlorochroismus). Tiszta sárga. 

 P. K. a Szamos és Maros mentén. H. O. 

 Doros:{ló Bácsmegyében, Ecsedi láp. 

 Csíkkosár -— Nagy-Bereg — «fertályos és 

 félvékáS)), fűzvesszőből fonott csíkputtony, 

 a fogott csikók hazaszállítására. 

 Csíkló, — Komárom — mélyen nyerges 

 kolomp, az evedzőnek beakasztására ; fél- 

 kézzel való evedzésnél, kivált a fenék- 

 horgászoknál, mikor a horgot lerakják ; 

 1. Csiválni. 

 Csíkputtony — Börvely — keményfonású 



