8oo 



MESTERSZOTAR. 



Karós horgászat az. a midőn a horgot a 

 partba leszúrt karóhoz kötik.* 



Kas — Eniélví-Mc:;őség — a vejszének az a 

 része, a melybe a hal betéved, 1. Kürtő, 

 Fei. 



Kas — Velencéé, Komárom, Balaton, S:;cgcd — 

 eltérő alakti kosarak a halak szállítására. 



Kashelv — Dt'rt';t'n — a lábó könyökében 

 vagy öblében lévő köz, melyen a víz átfoly- 

 hat s a melybe a cslkkast belefektetik, 

 hogy az úszó esik beletévedjen. 



Kasornya — Kis-Majlcny — az a vesszőből 

 csavart kantár, a melynél fogva a csiktököt 

 hordozzák. 



Kaszakeszeg — P. K. — Pdccíis cutíratus 

 L. S:;amcs, Maros m. ; BoJrcgko:;, H. O. 



Kaszúr — Börvcly — a Magyar Velenczén 

 divó gyalázkához hasonló, de |obb szer- 

 kezetű nád- és lápvágó eszköz ; a csikasz 

 legkedvesebb szerszámja, mert fegyvere is. 



Kata — Karád — I. Segg. 



Katér — Balaton, Kenesse — mindenféle 

 giz-gaz, a mit a Balaton a parira kivetett. 

 Tüzelő anyag I. Habita, Habócsa, Katré. 



Katka — S-^egcd — I. Fentő ; Szegeden több- 

 nyire négy nagyobb horog vasmacska alakba 

 kötve ; van azonban a fentőhöz hasonló 

 is, még pedig két böncsővel terhelve ; 

 alkalmasint az akadka, akatka kopása. 



Katré — Tápé — I. Habita. Habócsa és 

 Katér. 



Katucsfa — Nagy-Bcrcg. Borzsa folyó — a 

 czége kapujába beállitható ganizsaháló tartó 

 kerete. 



Káva — Bódva mentén — azok a farészek, 

 a melyekre a hálók feszítve vagy kötve 

 vannak ; így pld. az ághegyháló, két ke- 

 resztbeálló félabroncsnak négy végére van 

 kifeszítve s innen « négy kávás merítőii; — 

 1. Hajtovány. 



KÁVAKÖTŐ madzag — Miskolc^ — az, a mely- 

 lyel a tesziveszi háló — ághegyháló — 

 két abroncsa középen meg van kötve. 



KÁVAKÖZ, két káva közötti hálóresz, illetőleg 

 tér.' 



KÁVALAPÁT — Máramaros — félkörű kávára 

 középen és keresztbe erősített ékalakú 

 lapát, a melylyel a halász az apró köveket 

 bolygatja, hogy az apró halat a csáklya- 

 hálóba beriaszsza. 



KÁVÁRA HÁNYNI — Miskolc:^ — a hálót a iá- 

 jára felkötözni ; cikávára kell hányni a há- 

 lótii. 



KÁVA-VAS — a vasas-örvösháló ághegykáváját 

 súlyozó vas.* 



Kavicshai. — P. K. — Cobitis barbatula L. 

 Garam, Léi'a mellett. 



Kavicsos fenék — általánosan — igen durva 

 homokkal s apróbb kövekkel elegyesen 

 borított vlzfenék. 



Kecsege — K- — Acipenser Ruthemis L. 

 GALGÓczi-nál (1Ó22) megvan. Miklosich 

 szerint a szláv keciga (?). 



Kecsege — Orbis pictus 1708. 



Kecsegeháló — Komárom, Budapest — 70 m. 

 hosszú 2 m. széles. Berendezése alapjában 

 olyan mint az öreghálóé, de a hálórész 

 hármas : közbűi finom léhés, mely mindkét 

 oldalon tükör között van ; 1. Inléhés, 1. Tű- 

 kör. 



Kecsege tok hal, Aeipenscr Ridlieniis L.* 



Kecsige — Ujfalvi-Szikszai XVI. század — 

 Sturio primus, echinus. Érdekes megtudni, 

 mit értettek a régiek a Sturio primus és 

 secundus alatt, minthogy a nyelvészek még 

 ma is idézik ; 1. Szarvas Gábor «Czápai> 

 a Magyar Nyelvőrben; I. Kecsege. 



Kecsöge — H. O. — Acipenser Rutkenus L. 

 S;egedi kiejtés. 



Kecskebéka — S:;egcd ~ Rana esculenta : a 

 harcsa csalija. 



Kecze — Szeged — háromszögletű, súlyozott 

 fakeretre alkalmazott fenékháló, melyet 

 csónak után vonszolnak ; 1. Kocza is. Két 

 öregszemű, isiikből kötött tükörháló között 

 a finom hálótest; a hosszú ín lószárcson- 

 tokkal felszerelve. 



Keczeg — H. O. — Leuciscus rutilus L. Ipoly, 

 Lá:;l Nógrádmegye (palócz); Alburnus bipun- 

 ctatus Heck. Egyh. Oláhfalu. 



Keczeköröm — S:;cged — I. Koczaköröm ; 

 a bónéfa ; 1. azt. 



Kapókeszeg — H. O. — Aspius rapax Ag. Baja. 



Kapu — Fertő tava — a kürtő része. Ott a 

 hol a lészák már sarokra hajlanak az első, 

 tágas átbocsátó rész, hová a hal legelőbb 

 kerül befelé. 



Kapu — Nagy-Bereg — a czége nyílása, a 

 melybe a gamzsahálót beállítják. 



Kar — Börmly — a csikputtonyon az a két 



