MESTERSZOTAR. 



8oq 



Lapiczkás fogak — dentes scalpriformes.* 



LÁPi pócz, Uinbra caiiina Mars.* 



Lapiska — H. O. — Abramis Brama L. 

 Bódfci mentén, KomjáUbaii ; így cclapiska 

 vajíy p . . afedélii. 



Lapistyán — Balaton — Rlwdeus ainarus 

 Ag. biztos. 



LAPKÓ — Schmidt SíVuior — Abramis Brama 

 L. S:{Cih1rő. 



LÁPKÍiT — BorDcly — az ingó lápon a ter- 

 mészetes vagy a lápnietszővel l<ivágott kis 

 tükrök, a melyekbe a csikkasokat beállit- 

 ják, hogy a levegőre felszálló csikók beté- 

 vedjenek. 



LÁPMETSZŐ — Bcrvely — féllioldalakú, a 

 nyélhez keresztbeálló vágó szerszám, a 

 melylyel a lápkútakat kimetszik. 



Lapoczka — OS scaptilare.* 



Lapoczka — Felső-Rákos — 1. Bécze. 



Lapoczka — S:;oliiok — félzsindely nagy- 

 ságúi, vékony deszka, melyet pös helvett 

 az inra kötnek. 



Lapoczkafa — Miskolc^ — 1. Bécze stb. 



Laponya — P. K. — Rhodcus amarus Ag. 

 kétes név. 



Lapos dévérkeszeg — P. K. — Abramis 

 ballcrus L. Szatniár. 



Lápos hely — Komódi — a hol a növényzet 

 a vizén takarót alkot. Csíkfogásra alkal- 

 matos ; 1. Láp. 



Laposka — H. O. — Abramis brama L. 

 Máramaros megye. 



Lapos keszeg, Abramis Ballerus L.* 



Laposkeszeg — H. O. — Abramis brama 

 L. Bcrdtyó-Ujfalu. 



Laposkeszeg — Körös mentén — az Abramis 

 fajok. 



Laptár — Balaton — kisebb ladik, a melyen 

 a segédszemélyzet foglal helyet ; a fogott 

 halak fölvételérc szolgáló láda s a vontató 

 kötelek is ezen vannak elhelyezve. A Ba- 

 latonon éles orrú, mély járású ; különben 

 általánosan is ez a neve, egy kivétellel, 

 1. Laptató. 



Laptárhám — Szolnok — a laptáros far- 

 hámja. 



Laptáros — általánosan — a halászbokor- 

 nak az az embere, a ki a partra való halá- 

 száskor a parton marad s az egyik apacsot 

 a part közelében megtartja, míg a többi 



a ladikon beevez, kiveti a hálót, kerii s 

 a másik apacsot kihozza a partra. A lap- 

 táros igen kemény munkát végez. 



Laptáros apacs — Csongrád — az az apacs, 

 a melyet a laptáros a part közelében tart. 



Laptató — Baja — 1, Laptár. 



Laptoi.óháló — Komárom, Budapest — be- 

 rendezése olyan, mint a léhés vagy öreg- 

 hálóé ; de csak 70 m. hosszú, 12 ni. szé- 

 les. A folyó közepén halásznak vele. Kive- 

 téskor az egyik apacsot dézsa vezeti, a 

 kerítést a ladik végzi, mely a dézsa után 

 iramodva azt könnyen eléri. 



LÁPVÁGÓ — Dereden. Nagy-Bereg — kurta 

 kasza, hasonló a magyar velenczei gyalá/- 

 kához ; a vész tisztítására való. 



Látott hal — Tihany — kizárólagosan 

 Tihanyban, őszkor dívik, a mikor a garda- 

 hal — Pelecus cultratus — nagy töme- 

 gekbe verődik, a melyek a félsziget csú- 

 csairól láthatók. A hegyenjáró jelekkel 

 igazgatja a versengő halászhajókat ; 1. He- 

 gyenjáró. 



Lazacz — kó~has:{nálatban — Trutta Salar 

 L. Népies magyar elnevezése nem lehet, 

 mert csak az Északi-tengerbe szakadó 

 folyókban él, nálunk a Poprádban, mely- 

 nek vizét magyar szigony nem vágja, ma- 

 gyar háló nem járja. GALGÓczi-nál (1622) 

 megvan ; lengyelül ; Losos. 



Lazacz — Ujfalvi-Szikszai XVI. sz. — Salmo, 

 esox. Az Orbis pictus (1708 a semlinggel 

 egyértelműnek veszi. 



Lázácz (sic!) — Janua 172C1 — Trutta Salar. 



Lazaczfélek — Salmonidci, mint család.* 



Lazacz pisztráng, Trutta Salar L.* 



Leány konczér, Lcuciscus virgo Heck.* 



Leányhal — Nyelvőr és H. O. — Leueisciis 

 virgo Heck. GySr. 



Lecserlecs — H. O. — Acerina ecrntia L. 

 Kornádi, 1. Le-^sér. 



Leeresztő vék — Kopácsi — 1. Bedöntő. 



Legel — Tata — a ponty, mikor a tó fene- 

 kén tenyésző növényzetet tépi. Szegeden 

 ugyancsak a ponty a «földmorzsákat» legeli 

 a dszirtokii tövén ; 1. Szírtok. 



Legyes horog, kis kosztos horog, a melyre 

 legyet húznak; apróhalra való.* 



Léhés — általánosan — a fonal, a melyből 

 a hálók kötve vannak ; de sok helyen az 



