MESTERSZOTAR. 



819 



Paratakaró — S;ű/«öA' — gyékény, a mely- 

 lyel nagy hőségben a parásinat betakarják. 



Paravető — Nyelnör — I. Paraszedő és Pa- 

 ráslegény ; nagy hálóknál két ember hányja 

 ki a hálót, az egyik a fölét — paravető — 

 a másik az inát. 



Parcs — Pcrca ftumatüis L. Erdípidck, Olt 

 vize. Nyilván a «Barsch» magyarosítása. 



Part — általánosan — az a szilárd föld, 

 mely a vízeket beszegi. 



Partra halászni — Fcrtö — mikor a kive- 

 tett hálót a partra húzzák ki ; I. Karóra 

 halászni. 



Partra halászni — általánosan — a kerítő 

 halászatnál a hálót a partra kihozni. 



Partról halászni — általánosan — a part- 

 ról bevetni a szerszámot. 



Paszta — a színezetben a szélesebb, sza- 

 lagos rajz, a német «Streifen» értelmében.* 



Patak — általánosan kis folyóvíz, kivált a 

 sebesebb folyású ; jó halasvíz. 



Paticz — P. K. — Chondrostoma nasus L. 

 Léva. Már tótosabb ; nyilván Paducz. 



Patony — Szentes, körösi halászok — az a 

 vékony zsineg, a melyre a horog erősítve 

 van ; az angol gímp, a német Vorfach : 

 1. Pekle, Cserke, Talpalló. 



Pattantó — Balaton-Füred — 1. Pukkantó 

 hólyag. 



Pattantyú — hgárd — 1. Pukkantó. 



Pattyantyú — S:;cgcd — 1. Pukkantó. 



Patus — S:{Cgcd — Chondrostoma nasus L. 

 I. Dunai hal ; különben Paducz. 



Pauz — Siinontornva - I. Vezér ; nyilván a 

 póznával egy tőből való. 



Pe . AVÁGÓ — Cobitis tacnia L. S-ékdyföld. 



Peczehal — H. O. — Unibra canina Mars. 

 Börvclr. 



Peczek — általűnosan — az öregháló kijáró 

 kötelén keresztbe alkalmazva ; arra való, 

 hogy a csónakba akasztva, a hálót a partra 

 kihozza, anélkül, hogy tartani kellene, mert 

 a kievezéskor minden ember deréksza- 

 kadtig evez. 



Peczeklyuk — Komárom — a halászladik 

 peremében az a lyuk, a melybe a kijáró 

 kötél peczkét beakasztják. 



Peczkeshorog, — Komárom — úszó jele- 

 zővel ellátott horog, I. Pedző. 



Pedzeni — Berettyó — a horogról : «jól 



pedzi a halat" = biztosan fogja, innen : 

 — H. O. — Előre pedző horog = Limc- 

 rik ; oldalt pedző horog = Kirby. 



Pedző — Bodrogkö:{ — a kosztoshorog úszó- 

 fája, mely a hal rángatását mutatja ; ugyan- 

 ott az a jelező vessző, melyhez a téliszák 

 feljáró őre erősítve van. A Latorcza men- 

 tén egyértelmű a pálhával ; I. Picze. 



Pedzőhorog — Berettyó- Úifali'í — I. Kosztos- 

 horog. 



Pedzőség — H. O. — a horog fogóssága. 



Pehel-hal — Grossinger a tárgymutatóban — 

 Alburnus lucidus Heck ; I. Peleh-hal. 



Pehelyhal — mint a Grossinger-féle Pehel, 

 Peleh alaknak helyese. 



PÉKLE, — Komárom — az a vékony zsinór, 

 a melyre a horog kötve van. Az angol 

 iigimpii és a német iiVorfachn szó értel- 

 mének megfelelő ; I. Batony, Cserke. Pa- 

 tony, Talpalló. 



Pelehal — Földi — Plioxinus laci'is Ao. Kc- 

 ncsscy-né\ hibásan Pehelyhal = Gobio vul- 

 gáris ; nyilván Grossinger-től való. 



Peleh-hal — Grossinger — Alburnus luci- 

 dus Heck. értelmében ; különben egy a 

 Pelehallal is. és tulajdonképpen evvel 

 együtt sajtóhiba 1. Pelid-hal, tehát a hal 

 kicsi voltáról tpchclyhah. 



Peletér — Kcs-{thcly — a magyar vejszénéi, 

 I. Pelőcze. 



Pelle — Komárom — mindenféle apró hal 

 összesége. a meiylyel a fenékhorgot fel- 

 halazzák, tehát a «Köder» ; I. Csali. 



Pelleszedő — Komárom — az. a ki a ho- 

 rogravaló apró halakat fogdossa. 



Pellézö — Komárom — hosszú, keskeny, 

 istápokra feszíthető háló, a meiylyel a ha- 

 lakat a varsa felé terelik ; rendeltetése 

 szerint megegyezik a magyar-velenczei 

 veréssel ; sőt a magyar vejsznél a pelő- 

 czével és peletérrel is. 



Pelőcze — Tapc, őshalászat — a magyar 

 vejszénéi azok az oldalfalak, a melyeken 

 a hal betéved ; a jobboldali a «kis pelő- 

 czé», a baloldali a snagy pelőcze». 



Pendelháló — Komárom — I. Vetőháló. 



Pendőháló — Komárom — I. Vetőháló. 



PÉNTŐHÁLÓ — Sió mentén — 1. Vetőháló. 



PÉNZ — Bódi'a mentén általánosan — a hal 

 héjjá v. pikkelye ; a Balaton némely pont- 



