MESTERSZOTAR. 



ján csak akkor, a midőn levakartatott ; a 

 halon héj. 



PÉNZES — H. O. — Thyincilíus ncxilUfcr Ag. 

 Egxliá:;Lis-Olíihfalu. 



PÉNZES PÉR, Thymallus vcxillifer Ag.* 



PÉNZES PISZTRÁNG — Kciicsscy — kétes ere- 

 detű, de iől jellemző — Thymallus vc.xil- 

 lifcr. Ag. 



PÉNZŰ — Balatcn-Furcd — kisebb, nagyobb 

 pikkelyű. 



PÉR — ThymaUus, I. Pénzes Pér.* 



Pereczbe szedi — B. S-abó Dáind — testét 

 az Angolna. 



Perem, — BaLitoii, Vclcnc;c — a nagyobb 

 ladikok külső szegője. 



Pergelődik — Sarad — a ponty iváskor, 

 azaz rakáson forog. 



PÉRHAL — Kciicsscy H. O. — Thymallus vc- 

 xilUfcr Ag. S^Uáf:_isJg: cs S:;ckcbföld. 



Perseg a SÁR — Tcs:;cg — mikor a hal az 

 iszapot túrja s ez buborékot hány. 



Persli — H. O. — Pcrca fluviatilis L. a ma- 

 gyar svábság «Bárschli»-je, Sít'.^'i.\V. 



Pessegi — Bloch — elrontott Keszege I. 

 dévérkeszeg. 



Peszmeg — P. K. — egyértelmű a « Keszeg- 

 gel"; kisebb terjedelemben az Alburnus 

 nemre alkalmazva. 



Peszmetkehal — P. K. — Alburnus lucidus 

 Heck. — Tis:{aföld>jár. 



Petelikacs — mikropyle. 



Petenye — Hcckel — Chcndrostoma iiasus L. 

 Eredete nincs adva. 



Petényi márna, Barbus Pctcnyii Heck.' 



Petikehal — H. O. — Rhodcus amarus L. 

 Pinnycd, Győr mellett. 



P. CSAVÁGÓ — K. — Cobitis tacnla L. 



PiczE — S-;cgcd — általánosan az egész kosz- 

 tos horgot nevezik Igy, a picze azonban 

 egy a pedzővel, pallóval és tutajjal, a mint 

 ezt a szegedi piczések ki is fejezik. Pi- 

 czézni tehát egy a pedzenivel. 



PiczÉZNi, — Szeged — horgászni. 



PiczÉző — S:;cgcd — az a halász, a ki a 

 kosztoshoroggal jár. 



Pikó — Gastcrostcus, 1. Tüskés Pikó.* 



Pikó — H. O. — Acerina ccrnua L. Körös- 

 Tarcsa. 



PiLiczKE — S:;olnok-Doboka — kézi kétköz- 

 háló. 



Pillangó — Balaton-Füred — a hal levakart 

 egyes pikkelye, 1. Pénz. 



P , . ÁFA — Kőrös-Tarcsa — a farhám ma- 

 takja. 



P . . AFEDÉL — H. O. — Abramis Brania L. 

 Bcdua mentén igy is. 



P . . AFÉsű — Acerina ccrnua L. Kenderes, Kis- 

 újszállás, a Tisza kiöntéseiben. 



P . . ANYALÓ ^ H. O. — Cobitis tacnia L. 

 Nagy-Dobrony. 



P . . arágó — P. K. — Cobitis tacnia L. S^at- 

 már. H. O. Velencéé. 



P . . ARESZELŐ — H. O. — Cobitis tücnia L. 

 Berettyó-Vifalu. 



P . . AVÁGÓ — K. Cobitis tacnia L. 



P . . AVÁGÓHAL — P. K. — Acerina ccrnua L. 

 Tis;a-Földpáron a szúrósság révén összeté- 

 vesztve a Cobitis tjenia-va\, 1. e. 



PÍPÁL — Doros:;ló, IVIosztonga vize — a hal, 

 mikor közel a vlzszlnéheza levegővel érint- 

 kező vizet kopótyúzza. Az u. n. dögvizek- 

 ben gyakran teszi ; 1. Szopákol. 



PiPOLAHALÓ — Győr — a iiNyelvőni szerint 

 a tok fogásához való ; szerkezete a laptoló 

 hálóé, léhése azonban isiingből van kötve, 

 1. Vizaháló. 



PiRiTVHÁLÓ — S:zeged — 10—12 m. hosszú 

 háló, egy a kétközhálóval, de Szegeden 

 lószárcsontokkal fölszerelve. 



Piroska — P. K. — Leitciscus nitilus L. 

 Tolna . 



PiROSKAKESZEG — T. S^. Nátly — S:;cgcd. 

 Scardinius er}-throphthalmus L. 



PiROSLÓKESZEG — H. O. Scardinius crythro- 

 phthalmus L. S-{Cged. 



Piros szemling — Szirmay Andr. — Salmo 

 umbla L. a magyar vizekre csak ráfogva. 



PiROSSZEMÜ KELÉ, Scardiuius c throphthal- 

 iniis Bon.* 



PiROSSZÁRNYÚ KONCZÉR — P. K. — Scardi- 

 nius crríhrophthahnus Bon. Balaton (a Sió 

 torkolatánál és mentében P. sz. göndér ; 

 a iikonczéri) szót ott egy halász sem 

 tudta H. O.) 



PlROSSZÁRNYL) PONTY. — P. K. — LCUcisCllS 



rutilus L. 

 Pisze {■) — P. K. — Alburnus lucidus Heck. 



(a kérdőjelet Petényi alkalmazta). 

 Piszehal — P. K. — Alburnus lucidus Heck. 



Duna m. 



