MESTERSZOTAR. 



1 12 I 



Piszke — H. O. — Albiinnis luciíius Heck. 

 Duna in. 



Piszke, egyáltalában bot-, karó-, rúd-forma 

 szerszámnál a földbe szolgáló, akár vasalt, 

 akár csak faragott hegy.* 



PisznczÁRHÁLÓ — S:;cgCíi — kisebb az óreg- 

 hálónál (loo — 120 m.); de ugyanoly szer- 

 kezetű. 



PiszKÉs — Komárom — kisebb kcritöliálóval 

 járó halász-, I. Piszkés háló. 



PiszKÉs-BÁRKA — Komárom — kis halászat- 

 nál szereplő bárka ; 1. Farosbárka. 



PiszKÉSHÁLÓ — Komárom — az öreghálónál 

 kisebb, de egyazon berendezésű ; rendc- 

 sen csak négy ember szerszámja. Úgy lát- 

 szik, hogy a neve a «piszkálással» egy tő- 

 ből fakadt ; egy vén halász így magya- 

 rázta : «hát az csak olyan háló, a mivel a 

 szegény embör nem is kerít, mert csak 

 úgy piszkál a vizekbenn ; I. Piliszke, Piszli- 

 czár h. 



Piszkevas — Komárom — a szolgabot végé- 

 nek hegyes vasalása, I. Biczke. 



Pisztráng — Trutta. 1. Sebes Pisztráng.* 



Pisztráng — K. — Trutta Fario L. A lót; 

 Pstruh névvel egy tőből fakadt. Található 

 e név már egy 1462-ki eredeti oklevélben 

 is*, mely Majláth Béla tulajdona. Galgó- 

 czinál (1622) megvan. 



Pisztráng — Újfalvi — Szikszai xvi. sz. — 

 Truta aurata, variolus. Az Orbis pictusban 

 (1708) Trutta. 



Planer ingola, fí:trom_]-^on Plancri Bl.* 



Platvicza — H. O. — Abrctmis Brama L. 

 Mező-Záh. Nyilván Latice = laté = szé- 

 les. Oláh eredetű. 



Platyika — Grossinger — nyilván az oláh 

 «Platyicza», tehát Abramis Brama L. 



Pluta — Erdőindck. Olt mentén — I. Fara. 



Pócz — Umbra, 1. Lápi Pócz.* 



PóczHAL — KároliJ. — Umhra caiúiu Mars. 

 Bodrogkö^. Legmagyarabb neve. 



PoczoKFARKiJ — Aspro vulgáris Cuv. S-^egcd : 

 vékony, érdes farkáról, mely valóban a 

 patkányéra emlékeztet. 



PoDvizHAL — Chondrostoma nasus ; elron- 

 tott Paducz. Göcsej. 



Pofa — általánosan — a hajó orrán az a 



Kazav Albert levele; Mátvás kir. udvarából öccséhez. 



rész, mely rendszerint faragványokkal van 

 díszítve. 



PoHÉ — Karád — alkalmasint Rhodcus ama- 

 nis Ag. 



Pohoskeszeg — T. S^. Nátly — S;eí:cd. Le- 

 het a Scardiniiis crylhrophlhalnuis Bon., 

 ikrás nősténye. 



PoiDKA — Marsilius, Bloch — I. Potyka. 



PÓK — Kőrös-Tarcsa — I. Ághegyháló. Ki- 

 tűnően jellemző elnevezés, mert a két 

 abroncs négy vége úgy viszonylik az ál- 

 tala kileszített hálóhoz, mint a Linyphia- 

 vagy Tegenaria-pók lába a hálójához. 



PoLiND — H. O. — Aspiiis rapax L. Ipolr- 

 Nritra, Nógrádmegye (palócz). 



PÓNÉ — B. S^abó Dái'id — a Bonéval egy 

 értelemben magyarázva, 1. Bónéfa. Ennek 

 a véter- és méthálóval való összevetése 

 hibás. 



Ponty — Crprinns. 1. Jövevény ponty, ma- 

 gyar ponty, tő ponty, továbbá kárász- 

 ponty és pontykárász.* 



Ponty — Janua 1720 — CyprinusCarpio L. 



Ponty — K". — Crprinns Carpio L. Galgóczi- 

 nál (1622) megvan. 



Ponty — Orbis pictus 1708. 



Pontyfélék — Crprinoidd. mint család.* 



Ponty-kárász hal, Carpio Kollari Heck.* 



Pontykárász — P. K. — H. O. Carpio Kol- 

 larii Heck. Fertő tava, Velenc:;ci tó. Keve- 

 rék. 



PoNTYNVÁRS — Tihany — ága szerint is kü- 

 lön-külön hasított villás ág, melybe a hasí- 

 tott halat becsiptetik, hogy süthessék. 



PONTYÓ — B. S:^abó Danidnál — a ponty, 

 Cj-prinus Carpio L. 



PoNTYO — Ujfalvi-Szikszai xvi. sz. — carpo, 

 carpio ; a tő ponty. 



PÓRÁZ — Felső-Rákos — lószőrből vert kö- 

 tél, a melynél fogva a halász a rokkolya- 

 hálót tartja ; I. Rokkolya-háló és Vető- 

 háló. 



Porczogó — Fiír-féle szakácskönyv, xvii. 

 század — p. 90 a viza gyomrának főzésé- 

 ről : «Az Vizának porc^ogó/abann is legyen 

 közöttei). Nyilván a porczogós gerincz. 



PoRCZOGÓszÁRNYíJ halak — Tótti Pál, Bon- 

 net fordításában — Chondropterygii. 



PoRCZosvÉRTESEK, Cltondrostci . mint al- 

 rend.* 



