MESTERSZOTAR. 



Ö25 



osztva; pld. az egész szerszám 2^0 frtot 

 ér, esik egy tagra 25 frt, tehát az idő- 

 közben niálló, a 2í frtot a kilépőnek vagy 

 örököseinek megfizeti. 



RÁCSA — általánosan — abroncsra alkalma- 

 zott háló ; rákra való ; ;o cm. átmérőtől 

 1-5 méterig (Komárom) ; sokszor merőben 

 rűzfaháncsból kötve (Kis-Majtény). 



RÁCSÁZÓ — S^e^cd — a rákot a rácsával fog- 

 dosó halász. 



RÁCSHÁLÓ — S:{Cgcd — legerősebb és leg- 

 sűrűbb hálórész, a melybe a halat beszo- 

 rítják. 



RÁcz PENDELY-HÁLÓ — öíiíiix nicntcn — igen 

 nagy, kerek vetőháló, melyet azonban nem 

 veinek, hanem lassan kiterítve csónakrúi 

 lebocsátanak; szerkezete nagyban a vető- 

 hálóé ; I. azt. 



Ragadozó hal — Miskolczi Gáspár. 



Ragadozó őn, Aspiiis rapax Aa.* 



Ragadozó küsz — P. K. — Aspitis rapax L. 

 A Duna némely pontján. 



Ragadozó ponty — Szirmay Andr. — Aspius 

 rapax Ag. 



Ráhányni — Csongrád — a hálótűre a fonalat. 



RÁKÁSZÓ — Komárom, 1. Rácsa. 



RÁKERÍTENI — általánosan — a húzóháló nyar- 

 galó apacscsával valamely pontra kört vágni 

 pld. a kótára (Balaton, látott hal). 



RÁKERÍTENI — Tihany — pld. a gardára; 

 úgy mondják, mint a vadász a lövésről : 

 rálőtt a nyúlra. 



RÁK-KAS — Székelyföld — I. Rácsa. 



RÁKLÁB — Komárom — a vető vagy pen- 

 delháló zacskóinak szélét tartó kétágú rö- 

 vid fonal. 



RÁKLÁE — Felső-Rákos — a rokolyaháló kellő 

 közepét, illetőleg csúcsát alkotó kétágú 

 fonalak, a melyek a pórázban egyesülnek. 



RÁKLÁB ZSINEG, a marázsahálót a czötkény- 

 parához kötő zsineg.* 



Rakni — Balaton — az eresztő hálónak elhe- 

 lyezését mondja, így : az eresztőhálót a 

 Balatonon keresztbe (az az szélmentében) 

 rakják. 



Rakodó — Csanád — így : halászbárka-ra- 

 kodó, azaz : kikötőhely, pld. : Decsi ha- 

 lászbárka-rakodó. Tolnában Décs község 

 mellett. 



Rákvarsa — S:;ckcl}föld — 1. Rácsa. 



RÁMAHÁLÓ — S:;ckcly-Ki:rcs^tiir — I. Rcgyina 

 és Tükörháló. Itt a vezető v. marázsa- 

 hálón így ; I. Vezetőháló. 



Ráncziháló — S-^ckelyföld — I. Bokorháló. 



Rántórúd — Uj-S^ékelf — a közhálón a káta 

 V. segg igazgatására való. 



Rappi hóhér — Pcrca fliwiatilis — L. Varbi 

 (palócz). Sügérnek is mondják. Rappi hó- 

 hér azért, mert régente egy rappi ember 

 ezt a halat ette, szálkája a torkán akadt 

 meg s az ember megfúlt. (Moháry Gyula 

 varbói plébánus tudósítása.) 



RÁspó — Agárd — I. Bognár. 



Ráspóhal — H. O. — Aspro vulgáris L. 

 S-;clnok. 



RÉ — sok hdycn — rév, gyakran tanyanév is. 



RÉF — S:;oinok — I. Réfólom ; az apatini sváb 

 halászoknál ((zusammen rcffcUm ; innen a 

 magyar is. 



RÉFÓLOM — Komárom, Budapest — az öreg- 

 hálónak vannak egyes darabjai, a melyek 

 leoldhatok, mikor a hálót a vízhez képest 

 rövidíteni, illetőleg hosszabbítani akarják; 

 az egyes daraboknak egymáshoz való tol- 

 dása a oRéfólomu, 1. Réf és Gyűrőczérna. 



Regyina — Szeged — 1. Tükörháló ; a latin 

 iireteo « retina. 11 



Regyinás TAPOGATÓ — Alg/ő — kettős tükör 

 között lehessél felszerelt, négy kávás ta- 

 pogató. 



Rekesz — Komárom, Budapest — a bárka 

 egyes osztályai. 



Rekesz — Ujfalvi-Szikszai xvi. század — a 

 szegye és vesz-szel együtt excipula. 



Rekeszteni — általánosan — vejszét, csík- 

 gátat állítani; innen nrekeszteni mén.» 



Rekeszteni — Derc'^cn — orekeszteni mén» 

 itt azt jelenti, hogy lábót vagy rekesz- 

 tést vagy csikgátat megyén csinálni ; leg- 

 inkább tavaszkor. 



Rekesztés — Dcrc-en — 1. Lábó. 



Rekesztő halász, a czégés, vejszés, varsás 

 halász.* 



Rekesztő halászat, a czégével, vejszével, 

 varsával űzött halászat.* 



Rekesztő háló — Algyő, őshalászat — őr- 

 háló ; I. Orháló és Vészlés. 



Rekesztő jegeshalászat, a jegén, illetőleg 

 jég alatt űzött rekesztő halászat.* 



Rekken — Nádasdr Tamás lev. — a Lékán 



