MESTERSZOTAR. 



'■S 



Sarlóvas, a nyesellőn a vágórész.* 



SÁRGA HARCSA — P. K. Hcckcl ct Kner — 



Silurus glaiiis L. var. Sárgás szinváltozal. 



Tis:;a. S:;iiinos. Maros m. 

 SÁRHAL — Tinca fidc^aris Cuv. — Dunamentén. 

 SÁRKÁNY — Szeged — tartóvas az állóbárka 



orrán, melyen a fejláncznál fogva a macska 



függ- 

 SÁRMÁSZÓ SZAKA — H. O. — Gohio milgaris 



Cuv. EgyliLÍ^as-Olálifalii. 

 SÁROGLYA — S:;. D. — Rlwdciis amariis Ag. 



mellynek színekkel azonképp' 



Változik háta, miként napfény elleniben 



szállott 

 Égi s^imiványnak » Szabó Dávid 



a franczia «SaracliC\i kaptájára csinálta. 



Sarok — általánosan — a pántnak az a része, 



mely a lábra rájár, 1. Láb. 

 Sarok — Balaton- Füred — kis öból. 

 Sarokcsont, — os angulare.' 

 Saroklek — Agárd — 1. Szeglik. 

 Sasas — Ujfalm-Siiks:;ai xvi. század — ca- 



rectum. 

 ScHREK — Marsiliiis — I. Sőreg. 

 ScHRAZ — Marsiliiis — I. Sráczhal. 

 Sebes — Miskolc:^ — sebes folyású víz, így: 



«a Márna a sebesben él.ii 

 Sebes pisztráng, Tnitta Fario L.* 

 Sebes víz általánosan gyors folyású víz. A 



hol végződik, halak állóhelye. 

 Sebháló — Erdövidck. Olt mentén — 1. Olló- 

 háló. 

 Segg — Körös-Tarcsa — a húzóhálók zsákja: 



I. Kata ; a gyalom része. 

 Segge — Záhony — van a hálótűnek is, így; 



óra, nyelve, dereka, segge ; I. Láb. 

 Segges háló — Ipolrmentén, palócz szó — 



a varsa. 

 Seggi-kő — Bodiogkö:; — gömbölyű kő, 



melyet a bokorháló farkába kötnek. 

 Selyem — Saród. Tápé — a gyékény finom 



háncscsa, a melyből a kötéseket csinálják. 

 Selyem — Balaton-Füred — az eresztőháló 



teste, hasonló a léhéshez vagy nyüsthöz : 



I. Pamuk és Léhés. 

 Selyem hal — P. K. — Hl O. — Acerina 



Schrait:^er Cuv. Duna és Tis^a mentén. 

 Selyemszedő — Keszthely — az a halász, a 



ki a tulajdonképeni hálót szedi, I. Léhés- 



szedő. 

 Selymes durbincs Acerina Schrait:;crCvv.* 



Semlehal — Bicl^ A. — Barbus R'íi'mií Heck. 

 Erdélyi rés-ek. 



Semling — Bil'/- A. — Barhits M'/iViiiY Heck. 

 Erdélyi résnek. 



Semling — Janua 1729 — Barlms Pelényii 

 Heckel. 



Semling — U/fali>i-S:;iks^ai xvi. század — 

 Salmo parms ; az erdélyi semlyénk stb. 

 tehát Barhiis Petémii. Heckel. 



Semling — S:;. £). — Lazacznak, Loszosnak 

 mondja, tehát Tnitta Salar Val. Különben 

 a Barbus Pdényii Heck. népies neve, Er- 

 dély. GALGÓczi-nál (1622) megvan. 



Semlyéng — K7)--féle szakácskönyv, xvii. 

 század — Barbus Petényit Heck. 



Semmi hal — Komárom — silány, értéktelen 

 hal. 



Serény — Kopácsi — I. Sörény. 



Serincz — P. K. — H. O. — Accrina ccr- 

 nua L. Duna, Komárom körül ; de u. o. 

 Acerina Schrait^er Cuv. is. 



Serincz — S^irmay Andr. — Accrina cernua L. 



Serittő — SícA-cVi/óW {T. S^.) — sodróorsó, 

 két fonalnak összesodrására való ;l. Sirittő, 

 Viszáló. 



Serkedő víz — általánosan — mely vizenyős 

 helyeken, pld. az ember súlya alatt kiüti 

 magát. 



Seyge — XV. i-ií^iTií — «... ubi altéra clau- 

 sura, vulgo Seyge vocatafuisset», I. Czége, 

 Zegye, Zeyge, Zeege stb. 



SiBRiKHAL — P. K. — Cobitis taiiiij L. Kö- 

 rös m. S:;ari'as. Tótos hangzású. 



Sigér — Balaton — Perca flui'iatilis L. 



Sigér — Janua 1720 — Perca ct accrina — 

 hegyes állú és hegyes szárnyú sigér. 



SiGER— U/fali'i-S^iks^aixvi. sz.— Erytkriniis ; 

 tulajdonképen tengeri hal, ma a Characi- 

 nidák között : ezt csak találomra alkalmaz- 

 ták s később a magyar név ismét előfor- 

 dul «Pcrca, riibclliot helyes meghatározással. 

 Megvan az Orbis pictus 1708. kiadásában. 



SiGER SZABÁSÚ HAL — Ujfal!>i-S:;iks^ai XVI. 



század — carabus ; ez tévedés, mert a 

 görög ■/.ápaf3oc = tengeri rák a Milne Ed- 

 wards-féle Catometopa családból való. 



SiKOS ANGOLNA — Jantia 1720 — Auguilia 

 fiuviatilis. 



Síkos angolna, A/í^'-híV/lI flui'iatilis Ag.' 



SÍKOS — Balaton — a hal. 



