820 



MESTERSZOTAR. 



SÍKviz — Ecsciii láp — víztükör, I. Róna. 



Silány keszeg, Abmmis i'ctula Heck.* 



Sima horog, szaka nélkül való.* 



Sima part — általánosan — a hol sem om- 

 lás, sem gyökér nem akadékoskodik. 



SiNGCSONT — ulna.* 



SiNGÉR — Karád — Percei fluviatilis L. 



SiREG — P. K. — Acipciiscr stcltatus Páll. 

 Eredete nincs. 



SiRiTTÖ — FíHc — I. Serittő és Viszáló. 



SisÁK — Sarcd — a Sium. 



Sluf — Hegykő — a varsa vörcsöke ; a né- 

 met «Schlupf» kölcsönvétele. 



SoDRONYPADUCZ — Choitdivslomii IlJSllS L. 

 Erdöi'idék, Olt vize. 



Sodró víz — általánosan — a folyók kanya- 

 rodóin j vízfolyásnak az az oldala, mely 

 a partot rontja ; mindig a folyás kanyaró- 

 dójának külső kerüléke. 



Sorlék — S:;eged — a szeg- v. saroklékek 

 között kijegelt lékek ; I. Aglik. 



Soros — Komárom — egysoros az öreg- 

 háló, háromsoros az, a melynek léhése két 

 tükórháló közé van fogva. 



Soros lék — Tós:;eg — 1. Hajtólék, Aglik. 



Soros ólom — Tószeg, S:;olnok — az öreg- 

 hálón a rendes számú ólmozás ; I. Fattyii- 

 ólom. 



Sorosvék — Leitorc-j menten — 1. Aglik, 

 Sorlék, Hajtólék. 



Sóshal — so'^oH és a levegőn szárított hal. 

 A Balaton körül, a Duna. Tisza és Körös 

 mentén dívik. A vizát már a xii. században 

 sózták : "husonibus recentibus et salsisn 

 1198-ban, Fejér Cod. Dipl. vii, 5, 175. 



Sós HAL — Ujfalvi-Szikszai xvi. század — 

 salsamentum. 



Sóskád — Balaton — az a kád, a melybe a 

 sózott halak berakatnak, hogy a só meg- 

 szívja. 



SOS víz, SOS HALNAK AZ VIZE — Ujfalni-S^ik- 



s^ai XVI. sz. — Muria. 



Sovány tó — Tata — az olyan, a melyben 

 a hal nem hízik meg. 



Sózó ASZTAL — Balaton — a melyen a hasított 

 halakat sózzák ; hosfzában, egymástól kis- 

 arasznyi távolságra Icilszögezett keskeny 

 léczekkel pasztákra van fölosztva. 



SÖFŐL — Sarad — a farosbárka, nyilván a 

 német nSchiffln magyarosítása. 



Sőreg — K. — Acipcnser stellatiis Páll. Mik- 

 losich szerint az orosz senrjiiga. 



Sőreg — Ujfalm-S^iks^ai xvi. sz. — Sturio 

 secundus ; 1. a Kecsige-hez csatolt jegy- 

 zetet. 



SŐREG TOK, Acipcnser stcllatus Pallas.* 



SÖRÉNY — Balaton-Füred — a hát úszószár- 

 nya, p. dorsalis. 



SÖRÉNYKÖz, a két hátsörényű halaknál az a 

 tér, a mely az első hátsörényt a máso- 

 diktól elválasztja.* 



SÖRÉNY-szÁRNYÍi — a kormányúszó, mikor 

 a hát- és alsó sörénnyel össze van forradva, 

 pld. a gőtehalaknál ; de bizonyos fokig 

 az angolnánál és a harcsánál is.* 



SÖRENYTARTÓ NYÚLVÁNYOK — ossa interspina- 

 lia.' 



SÖTÉT JÉG — S:{otnok — mikor olyan vastag, 

 hogy alatta a hajtóriidat nem látják s őr- 

 veszszőt kénytelenek használni; I.Orvessző. 



SÖVÉNY — általánosan — némelykor a folyó 

 egyes szakaszainak elrekesztésére háló he- 

 lyett fűzfából fonott sövényt is használnak ; 

 I. Örháló ; Vészlés. 



Spék — Csepel sziget — a pendel- v. vető- 

 háló szétsugárzó zsinegei, a melyek azt 

 összehúzzák ; lásd különben In, mert ugyan 

 e zsinegeket így is nevezi a csepeli ha- 

 lásznép. 



Spél — Komárom — nyársforma fa, melylyel 

 a sátorgyékényt a rúdhoz lú'zik. 



Srácz — P. K. — Acerina Schrait^er C. 



Sráczhal — P. K. — Acerina Schrait^er Cuv. 



Sréczer — P. K. — Acerina Schrait^er Cuv. 

 idegen eredetű, de el van terjedve. 



Sréczer — Szirmai Andr. — Acerina Schrait- 

 zer Cuv. 



Stenger — P. K. — Chondrostoma nasus Ag. 

 Eredete nincs adva. 



SÚDÉR — Pct. K — Perca fliwiatilis L. Ti- 

 s-{a ni. 



SuGA — S-^ékelr-Keres:;túr — a folyóban a 

 sekély, de sebes folyású helyek, hol a 

 víz a kavicson megsúg. 



Sugár kardos, Pelecus cidtratus L.* 



Sugár keszeg — H. O. — Alburniis bipiin- 

 ctatus Heck. Bódva mentén, Komjátihan. 



Sugárköz, a halak sörényein és úszószár- 

 nyain feszítő csontos, vagy porczogós su- 

 garak közötti hártya.* 



