MESTERSZOTAR. 



827 



SuGÁRZAT, az egyes úszókban foglalt, meg- 

 számlálható sugarak.* 

 StJGÓ — S^ékdiföld — sekélyebb víz, a mely- 

 ben szigonynyal halásznak ; 1. Suga. 

 SuHÉ ■ — Ciilcpinus — Everriciilum alatt ; a 

 varsával való összevetés hibás, mert nyil- 

 ván a Csiilii; 1. azt ; ugyanez tartozik a M. 

 Akadémia Nagy Szótárában előforduló 

 Suhé szóra is ; 1. Aghegyháló. 

 Sujtásos — Balaton — ((hosszában csikós a 



küszti — Alburnus bipunetatus H. 

 Sujtásos küsz, Alburnus bipunctalus Heck.* 

 SUNKA (balatoni) — Kcs:;tliely — füstölt hal. 

 SÚROS — Körös mentén — az a halászlegény, 



ki a hajót mosni tartozik. 

 SÜGER — Fiír-féle szakácskönyv, xvii. szá- 

 zad — Pcrca fluviatilis L. 

 SÜGÉR — Pcrca — 1. Csapó Sügér.* 

 Sügér — K. — Pcrca fluviatilis L. Galgóczi- 

 nál (1Ó22) megvan ; a Tisza némely pont- 

 ján nem ismerik e különben K. nevet. 

 SÜGÉRFÉLÉK — Pcrcoidci — mint család.* 

 SŰGRE — H. O. — Pcrca fluviatilis. L. Ipoly ; 

 Lá^í, Nógrád megye ; de sügérnek is mond- 

 ják (palócz). 

 SÜL — P. K. — Luciopcrca Sandra Cuv. 



Kőrös m. Szarvas körül ; már tótos. 

 SÜLLŐ — Janua 1729 — Luciopcrca Sandra 



Cuv. Scombrus alatt felhozva. 

 SÜLLŐ — Luciopcrca — 1. Fogas Süllő, Kő 



Süllő.* 

 SÜLLŐ — K. — Luciopcrca Sandra C. V. 

 Csupán a Balatonnál hiszik némelyek, hogy 

 külön faj s nem a hires fogas illú sarja. 

 A német Schill és Schiel névvel egy tő- 

 ből fakad. Galgóczinál (1622) megvan. 

 SÜLLŐ — Újfalvi- S:iiks^ai xvi. század — ca- 

 pito squalus; a latin meghatározás inkább 

 a fejes domolykóra illik ; de később még 

 egyszer van meg ((Luciopcrca Gessneroii 

 helyes meghatározással. 

 SÜLLYÉN — Kopácsi — ((őrzővel felszerelt 



száki), 1. Téliszák. 

 SÜPPEDÉKES PART — általánosan — sáros- 

 part, helyenként sáros, iszaposán bemé- 

 lyedve. 

 SÜTNI VALÓ — Szeged — az a hal, a melyet 

 silányságánál fogva eladni vagy részbeadni 

 nem lehet (t. i. a nagybérlőnek), a mely- 

 ben tehát a halászbokor osztozkodik, ilyen- 



formán ((fogtunk öleget, még sütnivaló is 

 maradt II. 



SÜTŐ — H. O. — Squalius dobula Heck. 

 Kolo:;svár. 



SÜTŐ HAL — Ujfalvi-S-ikSyai xvi. sz. — 

 Laccia, Alosa, piscis lubricus ; ez megfe- 

 lel a mai fogalomnak, a mennyiben a ha- 

 lászok a maradék halat sütőnek mondják. 



SÜVEGES-HÁLÓ — Máramaros, Visk — 1. Far- 

 kasháló. 



Syllo — Marsilius — I. Süllő. 



Sylo — Block — I. Süllő. 



Sz 



Szabadítani — Balaton, őshalászat — a kö- 

 tél lassú kieresztgetése. 



Szabó — P. K. — H. O. — Pclccus cultra- 

 tus L. Alsó Duna, 1. Szabóhal. 



Szaeóhal — P. K. — H. O. — Pclccus cul- 

 tratus L. Alsó Duna. Lehet a has ollószeríj 

 éléről, vagy az alak vékonyságáról. 



SzÁcsiRA — Nagy- Dobrony — kis háló, a 

 melyet a megmaszlagozott hal kifogására 

 használnak ; I. Szák. 



Szád — S-ckely-föld — a varsának tölcsér 

 alakú bejárója. 



Szaggató — Tihany — az öregháló zsák- 

 jának legvége, mely, a csapdosásnak leg- 

 inkább kitéve, mindég szakadozott, cza- 

 fatos. 



Szagoló csont (rosta-csont) — os ethmoi- 

 deum.* 



Száj — Varbó, Ipoly mentén — a varsáról, 

 1. Szád (palócz.) 



Szájkaró, a szárny nélkül való varsáknál az 

 a karó, a melylyel letűzik.* 



Száj-káva, egyáltalában a hálók félkörös ab- 

 roncsa, a mely a hálót nyitva tartja.* 



Szájpadlás — palatum durum.* 



Szájpadlás-csontok — ossa palatina.* 



SzÁJTÁTÓK — Cyclostomi — mint alrend.* 



Szák-háló — Janua 1729. 



Szák, kanál alakú meritő háló ; van feje, 

 nyele és ágasa. Evvel hordják a fogott 

 halakat a bárkába s evvel szedik ki a pré- 

 dát a vejszéből. Egy a mereggyűvel ; 1. 

 azt és Szácsira, Tanyaszák. Miklosich sze- 

 rint a szláv sak, szerinte ((Wurfnetz,» a 

 mi nem áll, mert ághegyháló : a Wurf- 

 netz az amfiblesztron. 



