MESTERSZOTAR. 





Telea — s^cr-ökncl — Földi Jánosnál sajtó- 

 hibából Telén helyett ; 1. Telenhal. 



Telén (hal) Squalius dobula L. Grossinger- 

 nél a Tisza mellől s Balleriis alatt felhozva, 



■ 1. Telény. 



Telény — H. O. — Squalius dobula L. 

 Máraniaros megye, azonos a Telén, «Te- 

 lea»-val, melyet Grossinger nyomán Földi 

 és Reissinger az Abramis balleriisnál so- 

 rolnak l'öl ; bizonyosra vehető, hogy a 

 szláv Klen ide tartozik s hozzá sorakoz- 

 nak a Kelé, Kelen, Telea, Telen és Te- 

 lény is; a halászleirások többsége szerint 

 ez a nLeányhalii Leucisciis virgo Heckel 

 volna ; de a Squalius dobulára is mondják. 



Téliszák — Bodrogköz — ághegyháló, vasakkal 

 siilyozva, melyet léken át eresztenek a 

 folyó fenekére ; van keresztőre, feljáró- 

 őre és pedzője, a melyekkel a háló fölébe 

 került halat megérezhetni. 



Temérdek — xviii. század — kövérség ér- 

 telmében : cia halak hízni kezdenek és te- 

 mérdekek (kövérek] lesznek.it 



Temérdek — Miskolc:;i Gdspár — viz mint 

 elenientum ; azaz : tömörebb a levegőnél. 



Temérdekség — Miskok:;i Gáspár — vastag- 

 ság értelmében, pld : a Ráfis hal könyök- 

 nyi hosszú, ii/iiyi iiteincrdekségű.a 



Tengelyfa a téli csukahorgon az a fácska, 

 melyre a horog ina rá van tekerve.* 



Tengeri borjú — Ujfalvi-Szikszai xvi. sz. — 

 Phoca vitulus marinus ; ezt is halnak néz- 

 ték akkoriban. 



Tengeri csiga — Ujfalvi-Szikszai xvi. sz. — 

 porcellana, concha veneris ; valamely Car- 

 dium ; itt a halak között. 



Tengeri csiga — Ujfalvi-Szikszai xvi. sz. — a 

 halak között felsorolva a következő pótlás- 

 sal : ((mellyel az papirost simává tesziki) 

 alkalmasint Teliina kagyló. 



Tengeri eb hal — Ujfalvi-Szikszai xvi. sz.-— 

 canis marinus, 1. Disznóhal. 



Tengeri hal — Ujfalvi-Szikszai xvi. század 

 — piscis marinus. 



Tengeri porczogó hal ^ Ujfalvi-Szikszai 

 XVI. sz. — rája. 



Tengeri rák — Ujfalvi-Szikszai xvi. sz. — 

 Astacus marinus. 



Tenyész(3 — Miskolc^i Gáspár — a szapora- 

 ság értelmében. 



Tenyésztő — Miskolc-i Gáspár — hal ; a 

 pontyról mondja a szaporaság értelmé- 

 ben. 



Terebuga — Máramaros, Visk — az Eresz- 

 hálón az isiégből kötött, öregszemű két 

 szélső rész, 1. Eresztőháló. 



Teregetni — {hálót) — szárításra a terics- 

 karóra fölakgatni. 



Tercelve — Ujfalvi-Szikszai xvi. sz. — as- 

 per ; az orsóalakú hallal egybevetve ; nyil- 

 ván Aspro. 



Tergély — S:;irinúy Andr. — itt Cobitis ér- 

 telmében : bajuszos tergély, kövi tergély. 



Tergélye — fiírq Pápai szótára és szerzők- 

 nél — íiz utóbbiaknál rendesen a Cobi- 

 tis nemre alkalmazva. Közhalász nem mondta 

 be sehol. Talán délszláv eredetű, mert 

 Dalmácziában a Zermagna és Kerka fo- 

 lyókban él egy Scardinius faj, melynek 

 közkeletű neve Dcrglc s a melyre Heckel 

 a Scardinius dergle fajt alapitotta. A Dcrglc 

 ismét azonos a görög ((Tij (;•;.«» halnév- 

 vel, mely a Cataphracták alcsaládjára : Trig- 

 linse Cuv. s a Trigla nemre van alkalmazva, 

 még pedig a TiiiyU^oi = kaczagni értel- 

 mében ; ez utóbbi e halaknak morgó hang- 

 jára vonatkozik, a mely hallható, mihelyt 

 a vízből kiveszszük ; innen a német Kniirr- 

 hahn. 



Tericsfa — Körös-Tarcsa — 1. Tericskaró. 



Tericskaró, minden karózat. a melyre há- 

 lók V. halak szárítás végett kiakasztatnak. 



Teríteni — Csongrád — a hálót a terítő 

 karókra szárítás végett fölakgatni. A szót 

 így is használják : ((Hol terítenek kendtek ?» 

 ,A ré (rév) mellett'. Azaz: a terítökarók 

 ott vannak beverve s a csárda is ott 

 van. 



Terittö karó — Batatoii é. r. — Teríts- 

 karó. 



Test törzse — Corpus, szorosabban véve 

 truncus.* 



Testes — Miskolc:[i Gáspár — hal, azaz 

 nagy testű. 



Tesziveszi — sok helyen — az ághegyháló, 

 1. azt. 



Teszivesziző — S-eged — a tesziveszi — 

 ághegyhálóval — járó halász. 



Tetelmes tok —Acipenser Giildcnstccdtii Brdt. 

 öreg. Győri szó a Aí. Nyelvőr idézett he- 



Herman O. a magyar halászat. 



