IRODALOM. 



^'4) 



Fejér georgius. Codcx Diplomaticus Hun- 

 garias ecclesiasticus ac civilis. Budíe. E 

 nagyteriedelmű, kitűnő forrás e könyvben 

 Cod. Dipl. rövidítésben van alkalmazva. 

 A kivonatokat Fekete Zsigmond készítette 

 s fölhasználásra átengedte. 



FÖLDI JÁNOS. Természeti história. A Linné 

 systémája szerint, i. Tsomó : az állatok 

 országa. Pozsony, 1801.* 



Friedel Ernst. Alis der Vorzeit der Fische- 

 rei. Berlin 1884. 



Galgóczi István Szakácsi tudomán (?) sza- 

 kácskönyv 1622-ből. Kézirat, Dr. Hampel 

 Józsefné Pulszky Polyxena tulajdona. E 

 kéziratban 50 magyar halfaj van megne- 

 vezve.* 



Graber ViTus. Die aeusscrcn mcchanischcn 

 Wcrk^euge der WirbcUlüere ; Leipzig, Prag 

 1886. Használta többek között Pettigrew, 

 Marey és Strasser mimkáit — az utóbbit, 

 mely a halakról szól, nem szerezhettem meg. 



Gross Victor. Les Protohelvétes etc. Ber- 

 lin, 1885. (Lac de Bienne et Neuchatel). 



Grossinger J. iiUniversa história physica 

 etc.ii T. III. Posonii, 1794.* 



GÜNTHER Albert. Catalogue of the fishes 

 in the British Museum. Vol. VL i8ó6.* 



GÜNTHER Alb. Introduction to the Study 

 of Fishes. Edinbourg. I880. 



Günther Albert. Htindbucli der Ichthyolo- 

 gie, übersetzt von Dr. G. von Hayek. 

 Wien, i88ó. 



Heckel Jakab. IVlagyarország halainak rend- 

 szeres átnézete. Fordította Chyzer Cor- 

 nél. M. orvosok és természetvizsgálók VI H. 

 nagygyűlésének évkönyve 1847. Kiadatott 

 i8ö;.* A fordítás a rendszeresen űzött 

 nyelvrontás tekintetében ritkítja párját. 



Heckel Jac. und Kner Rud. Die Süss- 

 wasscrfische der oesterreichischen Monar- 

 chie etc. Leipzig, 1858.* 



Hermán Ottó. A ÍVIezőség II. Az erdélyi 

 múzeum-egylet évk. vi. 1872.* 



HoRROCKS John. Die Kunst der Fliegen- 

 fischerei. Weimar 1874. 



Jeitteles Ludw. Heinr. Prodromus Fauna; 

 Vertebratorum Hungária; superioris. Kü- 

 lönlenyomat a «Verh. der k. k. zool.-bot. 

 Geselischaft in Wien. 11 Bd. XII. 1862, p. 

 24; — 514. (i — 70.) Wien, 18Ó2.* 



KÁROLi JÁNOS Dr. A Duna Halóriásai.— 

 Természetrajzi Füzetek, kiadja a M. N. 

 Múzeum. I, kötet, 1877. — Ugyanaz. 

 Umbra canina Mars, Póczhal. U. o. V. 

 köt. 1882.* 



Keller Dr. Férd. Die keltischen Pfahlbau- 

 ten in den Schweizer Secn. Zürich, 1ÖÓ5, 

 i8üü. 



Kemény Zsigmond B. Szalardi János siral- 

 mas Magyar Krónikája l8^J. p. 2!2és.240 

 (pisztráng, galócza, kecsege és haltcnyész- 

 tés, 1648).* 



Kenessey Albert. Halaink és haltenyész- 

 tésünk. Vitézféle pályamunka, kiadta a 

 m. t. Akadémia. 1868. Használta Hunfalvyt: 

 »A magyar birod. természeti viszonyainak 

 leírásán, Grossingert — és Mátyus Di^- 

 tetikáját.* 



Kresznerics T. Magyar Szótár, gyökérrend- 

 del és deákozattal, stb. Buda i8;i.* 



Kriesch János. Halaink és haltenyészté- 

 sünk. Vitézféle koszorúzott pályamunka. 

 Kiadta a m. t. Akadémia, 1868.* 



Kriesch János. ÁlUittani ata:^ásai. 1870 és 

 1872. M. tud. Akadémia math. és term. 

 tud közleményei X. köt, 1872. 



Egy új halfaj. U. o. 



Kuthy Lajos Hazai rejtelmek, regény. Pest, 

 1846. XIII. iiPusztai halászati). 



Leunis Johannes Dr. Synopsis der drei 

 Naturreiche etc. I. Zoologie. III. Aull. 

 Hannover, 1885. 



Linné Carolus. Systema Naturce. Ed. XI!. 

 Holmias, 1760. 



Magyar leveles tár, kiadja a ni. l. Aka- 

 démia, I. köt. 18Ó1.* 



Magyar Nyelvőr, a m. tud. Akadémia meg- 

 bízásából szerkeszti és kiadja Szarvas Gá- 

 bor. Budapest. I— XV. köt.* 



Magyar László Délafrikai utazásai I. köt. 

 18^9, p. .^98. — Bihéből említi a «gindá-tii, 

 mely hasonló a mi tapogatónkhoz s mely- 

 lyel áradások után a sekély vizeken halász- 

 nak.* 



Magyar Tájszótár. kiadta a Magyar Tudós 

 Társaság; Buda, i8;8.* 



Majláth Béla oklevélgyűjteménye. Kazai 

 Albert levele, melyet Mátyás király ud- 

 varából testvérbátyjához, Jánoshoz intézett, 

 s a melyben a jris^trángot említi, 1462.* 



