28 



leveleire tojja. E petékből egy eleinte zöldes-barna, kis hernyó (b) 

 búvik elő, mely az oleander leveleivel táplálkozik s négyszeri vedlés 

 után 50 mill. hosszúságra nő meg (c). Később, nyár derekán e 

 hernyók mind elhagyják az oleander bokrokat, a földbe vándorol- 

 nak, s ott bőrüket levetvén, bábbá (d) változnak. A báb ép úgy, mint 

 a szarvorrú bogárnál, már semmit sem eszik, hanem nyugodalmasan 

 pihen ; két hónap múlva végre kibúvik belőle a szép nagy pille (<?) 

 és szárnyra kelve esti szürkületkor nyílsebesen repdesi körűi a 

 virágokat, melyeknek édes mézét hosszú nyelvével szívogatja. A 

 nőstény pille, párosodás után, petéket tojik, a melyekből aztán az 

 imént vázolt alakváltozások útján ismét pillék keletkeznek.") 



7. ábra. — Egy sáska (Decticus uerracivoriis) átala- 

 kulása : a, pete ; h, a petéből kibújt fiatal sáska ; e, 

 ugyanaz az első vedlés után ; cl, ugyanaz az utolsó 

 vedlés előtt; e, teljesen kifejlődött sáska. 



Ettől lényegesen eltérő a rovarok átalakulásának második 

 módja, a melynél t. i. a fiatal állat már kezdettől fogva többé-ke- 

 vésbbé hasonlít szüleihez. 



Figyeljük csak meg valamelyik sáska-fajnak (7. ábra) átala 



*) Vannak, a kik komolyan biszik, hogy a »bernyó is tojik« ; ezt a le- 

 hetetlen csodát persze még sohasem látták, de azért egész biztosan állítják . Hát 

 ahhoz mit szóljunk, a midőn valamely rovarnak nagy mennyiségben való meg- 

 jelenése alkalmával, úton-útfelén azt halljuk emlegetni, hogy ez a sok rovar csak 

 úgy »magától lett« ? Ez félig-meddig az ó-korra emlékeztet, a melynek Íróinál 

 olvashatjuk, hogy a békák iszapból, a poloskák verejtékből stb. támadnak ; á 

 mint hogy némely házi asszony a bolhákat még mai napság is a fürészporból 

 származtatja. 



