30 



A csajkó fejlődése és átalakulása.*) 



— Egy táblával. — 



A népiesen csaja- vagy csajkónak nevezett bogár, melyet 

 L a x m a n n 1770-ben Lucanus apterus '), P a 1 1 a s 1771-ben Scara- 

 baeus cephalotes 2 ) név alatt Dél-Oroszországból leirt, Magyarország 

 szőlőiben általánosan elterjedt, igen kártékony rovar. Az 1777-ben 

 S c o p o 1 i által felállított Lethrus-neranek fajai, a melyek közé a mi 

 csajkónk (Lethrus apterus v. cephalotes) is tartozik, mindannyian Eu- 

 rópa délkeleti tartományaiban és Kis-Azsiában tenyésznek. A Lethrus 

 apterus földrajzi elterjedésének nyugati határát hazánk képezi s e 

 rovar már Alsó-Ausztriával határos szőlőhegyeinkben csak gyéren 

 fordul elő. Erichson 3 ) ugyan Trieszt mellől szintén említi; de 

 a csajkót mindamellett az európai-ázsiai nagy síkság egyik sajátos 

 jellemző bogárfajának kell tekintenünk. 



A bogár, mely Erichson és R e d t e n b a c h e r ismeretes 

 munkáiban igen tüzetesen és helyesen van leirva, nemcsak a két 

 ivar szerint mutat alakbeli különbségeket, hanem 'azonkívül gyakran 

 nagyságára s a fekete szín fokozatára nézve is igen változik. E 

 két utóbbi tünemény az álcza táplálkozása viszonyaiban találja ma- 

 gyarázatát. 



A csajkó különös életmódjáról és szokásairól legelőször a Bu- 

 dán élt Koy Tóbiás emlékezett meg s erre vonatkozó helyes 

 megfigyeléseit már 1802-ben tette közzé. 4 ) Erichson Koy ész- 

 leleteit szintén felvette munkájába, avval a téves megjegyzéssel, 

 hogy a csajkó száraz homokos helyeken szeret tartózkodni ; pedig 

 a bogár, noha a száraz, meleg fekvésű helyeket kedveli, de csakis 

 kötöttebb, többé-kevésbbé agyagos talajon szokott tartózkodni 

 s a lyukakat, melyek ivadékának felnevelésére szolgálnak, csakis 

 az olyan talajban készíti, a melyben a lyukak a talaj összeomlása 

 ellen biztosítva vannak. 



E rövid kitérés után közlöm ez érdekes bogár átalakulásának 

 leírását, a mint azt az utóbbi években megfigyelnem sikerűit. 



*) Előterjesztetett a magy. tud. Akadémia III. osztályának ülésén 1884 

 február 18-án. 



J ) Nov. Comment. Ac. Petropol. XIV. 1. p. 594 tab. 24. fig. 2. 



2 ) Reise durch verschiedeue Provinzen des russiscben Reichs. I. p. 461. 



3 ) Naturg. d. Iusecten Deutscblands. III. p. 742. 



4 ) Koy und B o e h m, Anmerkungen über einige Iusekten. (Xaturforscker 

 XXIX. p. 103-109.) 



