A fej a különféle rovaroknál a legkülönbözőbb alakú, majd 

 igen széles, péld. a szarvasbogárnál, majd tetején egy görbe szarv 

 kunkorodik felfelé, péld. a szarvorrú bogárnál (Oryctes), majd hosz- 

 szúra nyúlik, mint az orrmányos bogaraknál stb. ; a fej két olda- 

 lán áll a két nagy fekete, néha kékes vagy zöldes színbe játszó 

 szem. (2. ábra sz.) 



A fej oldalán foglalnak helyet a csápok (2. ábra c\ melyek 

 tapogatásra s e mellett alkalmasint még szaglásra is szolgálnak, és 

 majd igen hosszúk, péld. a mezei tücsöknél, majd alig láthatók, 

 péld. a házi légynél. A csápok alakja is rendkívül változó, igy 

 legyezőalakú a cserebogárnál, fonálalakú a futrinkánál (c), könyök- 

 szerüen meghajlott a hangyáknál, bunkós a nappali pillangóknál, 

 fésűs az éjjeli pillék egy részénél. 



I . ábra. — A cserebogár egyes részeire szétszedve : f, fej ; 



el, elő mellkas ; let, közép-mellkas ; ut, utó-mellkas; p, pot- 



roh : tf, kemény szárnyfedő ; h, hártyás szárny. 



A fej mellső részén vannak a száj szervek, melyek az élet- 

 mód, a táplálék és a táplálkozásmód különfélesége szerint a legkülön- 

 bözőbb módon vannak alakulva s a rovarok osztályozásánál ós fel- 

 ismerésénél rendkívül fontosak. A szájszervek — bármily alakban 

 legyenek kifejlődve — valamennyi rovarnál a következő részekből 

 állanak: felső ajak (2. ábra o), ezután következik a két felső 

 állkapocs (r), majd a két alsó állkap o cs (/) ; mely utób- 

 biakat alulról az alsó ajak fedi. A szájszervek különböző módo- 

 sulásaival egy későbbi czikkben fogunk, az egyes rovarrendek jel- 

 lemzése alkalmával, bővebben megismerkedni. 



A fej után jön s ezzel mozgathatólag van összekötve a mellkas 

 {thorax — 1. ábra), mely minden rovarnál három egymásután kö- 



