78 



léptessenek életbe. E czólból az érdekelt államok 1877. augusztus 

 havában a svájczi Lausanneban nemzetközi phylloxera-értekezletet 

 tartottak, melynek eredménye az 1878-ki berni nemzetközi phyl- 

 loxera-egyezmény lett. Ez volt a nemzetközi érintkezés terén az 

 első eset, hogy különböző államok kormányai egy kártékony rovar 

 ellen szövetkeztek. 



Magyarország, melyet a lausannei értekezleten Emich Gusztáv 

 és Molnár István urak képviseltek, a berni nemzetközi phylloxera- 

 egyezményhez szintén hozzájárult s azt az 1880: I. t.-cz. alakjában 

 az ország törvényei közé beczikkelyezte. Ugyanakkor az 1880: II. 

 t.-cz. felhatalmazta a kormányt, hogy a phylloxera ellen a szükséges 

 rendszabályokat megtegye. 



E törvényhozási intézkedéseket nemcsak Magyarország szőlő- 

 mívelésének nagy fontossága igazolta, hanem szükségesekké tette 

 az a körülmény is, hogy a phylloxera az országban akkor már 

 tényleg be is fészkelte magát. Minden jel oda mutat, hogy a vesze- 

 delmes rovart hazánkba már a 60-as évek derekán hurczolták be 

 külföldi szőlővesszőkkel. Évek során át észrevétlenül szaporodott 

 és terjedt az több helyen ; a szőlők romlása eleinte fel sem tűnt, 

 vagy ha talán észre is vették, azt más okoknak (rendellenes idő- 

 járásnak, talajviszonyoknak, stb.) tulajdonították. így történt, hogy 

 a phylloxera jelenléte nálunk legelőször csak 1875. szeptember 

 havában lett felfedezve, és pedig Pancsován, a hová a baj, úgy 

 látszik, Francziaországból hozatott szőlővesszőkkel került, és a hol 

 azt egyszerre már valami 40 hektárnyi szőlőterületen constatálták. 



A kormány, tekintve azt, hogy ez volt az országban az egyet- 

 len egy ismert infectió, a fertőzött szőlők teljes kiirtását határozta el, 

 a mire az 1876 : XXIX. t.-cz. alapján felhatalmazást és 80,000 frtnyi 

 póthitelt nyert. Az irtást szénkéneggel 1876-ban nagyban megindí- 

 tották s a következő év tavaszán is folytatták. De már az irtás 

 folyamában kiderült, hogy a vészlepett terület a 40 hektárt jóval 

 meghaladja; és annak daczára, hogy közel 60 hektár szőlőt kiir- 

 tottak, nem volt kilátás reá, hogy a vész itt gyökeresen elfojtassók. 

 E miatt kénytelenek voltak a további költséges irtást abbahagyni 

 és csupán a pancsovai szőlők szigorú zár alá helyezésére szorít- 

 kozni. A zár alá helyezés, ha talán némileg lassította is a pusztító 

 gyökórtetű terjedését, de még sem volt képes azt teljesen meg- 

 akadályozni. A phylloxeravész nemcsak a pancsovai szőlőkben öltött 

 mindig nagyobb arányokat, hanem 1878. nyarán felütötte fejét már 

 a szomszéd Franczfeld község határában is. 



