91 



sek is, a mint azt Humboldt a moszkitókról igen találóan meg- 

 jegyzé: »Nem az indiánok, nem a kigyók, krokodilok és jaguárok 

 teszik az Orinoco folyó környékét oly borzasztóvá, hanem a pa- 

 rányi moszkitók.« Azonban a vérszopó legyek között csak a nős- 

 tényeknek vannak ilyen teljesen kifejlett szájszerveik ; a himek 

 maguk igen ártalmatlanok s a virágokon leskelődnek az arra re- 

 pülő amazonok után. 



A legyeket csápjaik hosszúsága szerint két nagy csoportra 

 szokták osztani, u. m. a hosszúcsápúakra (Nematocera) és a rövicl- 

 csápúakra (Brachycera). Az elsőket a nyúlánk s a mellett sok izülékfí 

 hosszú csáp jellemzi ; álczáiknak jól elkülönült fejük van, bábjuk 

 mumiaalakú ; ide tartoznak a ga- 

 bonapusztító hesszeni légy (Ceci- 

 domyia destructor), az alkalmat- 

 lan szúnyog (Culex pipiens), a hír- 

 hedt kolumbácsi légy (Simulta Co- 

 lumbaczensis), valamint a nyáron 

 patakok felett oly fürge tánczot 

 járó és tévesen szúnyogoknak tar- 

 tott Chironomus-fajok is. A rövid- 

 csápú legyek közös jellemvonásai : 

 a zömök test, rövid csápok és 

 vagy mumiaalakú, vagy tonnaalakú 

 bábok. Ezek között van több ro- 

 var, a mely kivált az állattenyész- 

 tés szempontjából különös figyel- 

 met érdemel ; ilyenek a pöcsök- 

 félék (Tabanidae), melyek házi- 

 állatainkat a szó szoros értelmében 

 vérig kinozzák, ós a bögölyfélék 



(Oestridae), melyeknek kukaczai házi állatokban, de vadon élő em- 

 lősökben is élősködnek, és melyek közül a lóbagócs ( Gastrophilus 

 Eqiú) a legismeretesebb. E csoportba tartozik még a közönséges 

 házi légyen (Musca domestica) kivűl a rovarálczákban, kivált her- 

 nyókban fejlődő hasznos Tachina-légy (25. ábra), valamint az a 

 kis légy {Piophila Casei) is, a melynek ugró álczája, a sajtkukacz, 

 sajtban tenyészik. 



Van még a legyeknek két kisebb csoportja, a mely szintén 

 említésre méltó. Az egyik csoportot képezik az élősdi bábszülők 

 (Pupipara), melyek peték helyett mindjárt bábokat tojnak, mint- 



6* 



25. ábra. — Tachin agrossa L. 



