101 



dókról és eszközökről, a melyeknek segélyével a magyar szőlőmí- 

 velés fennmaradása a jövőben is biztosítható legyen. E czélra 

 felállította az orsz. phylloxera-kísérleti állomást, a melynek felada- 

 tát a phylloxera-kérdés elméleti ós gyakorlati tanulmányozásán kí- 

 vül első sorban a külföldön czélszerfíeknek bizonyult védekezésmó- 

 doknak gyakorlati kipróbálása képezi. A kísérleti állomás 1881-ben 

 kezdte meg működését. Kísérleteiből, melyeket a szénkéneggel való 

 gyérítő eljárással, az amerikai szőlők tenyésztésével, az elárasztás- 

 sal és a futó homok phylloxeramentesítő képességével tett, nem- 

 sokára világosan kitűnt, hogy ezek a védekezésmódok Magyaror- 

 szág égalji és talajviszonyai között szintén tökéletesen jól beválnak. 



E tapasztalatok alapján a kormány a maga részéről mindent 

 megtett, hogy a védekezésnek eme különböző módjait a phylloxera- 

 sújtotta szőlősgazdák között is meghonosítsa és elterjeszsze. 



A gyérítő eljárást saját költségén és saját közegeivel már 1881. 

 őszén kezdte alkalmaztatni mindazoknak a szőlőbirtokosoknak a 

 szőlőiben, a kik ez iránt óhajtásukat kifejezték és magukat a gyé- 

 rített szőlők megfelelő trágyázására kötelezték. E hivatalos gyérí- 

 tések Tahi-Tótfalu, Sóly, Székes-Fehérvár, Szendrő, Barcza ós Szi- 

 nyérvárallya vidékeinek vészlepett területein 1882. tavaszán és 

 őszén is folytattattak és általában kielégítő eredményre vezettek. 

 Erre mutat már az a körülmény is, hogy 1883-ban, a midőn az 

 államköltségen való gyérítés megszűnt s a birtokosok már saját 

 költségükön tartoztak a gyérítéshez szükséges munkaerőt kiállí- 

 tani, a gyérítés Tahi-Tótfalu és Sóly vidékén azért abban nem 

 maradt, sőt Tahi-Tótfalu vidékén a gyérítéssel kezelt terület az 

 1882-ik évihez képest még növekedett is és 10'6 hektárról már 308 

 hektárra emelkedett. 



A phylloxerának ellentálló amerikai szőlők tenyésztése és terjesz- 

 tése czéljából nagy mennyiségű sima ós gyökeres vessző hozatott részint 

 köz vetetlenül Éjszak- Amerikából, részint Francziaországból, még 

 pedig 1881-ben 142 ezer, 1882-ben 2 ezer és 1883-ban 412 ezer 

 szőlővessző. Ezek a vesszők a kísérleti állomás három telepén 

 (Farkasd, Szendrő, Istvántelek), valamint az 1883. tavaszán Székes- 

 Fehérvárott és Fehértemplomban létesített amerikai szőlőiskolák- 

 ban lettek elhelyezve és szaporítva, úgy hogy 1884. tavaszán már 

 közel 200 ezer hiteles amerikai vessző volt kiadható. A kiadásra 

 került vesszőkészletből mindenekelőtt a Peér vészlepett területén 

 újonnan felállított amerikai szőlőiskola lett ellátva, a nagyobb rész 

 pedig a kárvallott szőlőbirtokos közönség között mérsékelt áron kiosztva. 



