106 



Tekintettel arra, hogy a vértetű (Schizonenra lanigera), mely- 

 egész Nyugat-Európában, különösen pedig Németországban a gyü- 

 mölcsfákon és számos faiskolában is nagy mértékben el van terjedve 

 s ott különösen az almafákban, melyeknek legnagyobb ellensége — 

 noha kivételesen körte- és birsalma- fákon is előfordul — évenként 

 nagymérvű pusztításokat okoz, — Magyarországba való behurczolta- 

 tás esetén a hazai gyümölcstermelésnek is nagy kárt okozhatna : 

 indíttatva érzem magamat az érdekelt gyümölcsfa-tenyésztőket a fe- 

 nyegető veszélyre figyelmeztetni, és óva inteni arra, hogy külföldről, 

 különösen pedig Németországból gyümölcsfák, főleg almafák hozata- 

 lától úgy a saját érdekük, mint a közérdek szempontjából is, tartóz- 

 kodjanak ; a mennyiben pedig ez el nem lenne kerülhető, a hozatott 

 csemetéket elültetés előtt a legnagyobb gonddal tisztogassák és des- 

 inficiálják. — A fertőzetlenítésre legczélszerűbb egy 50 gramm fekete 

 szappan, 100 gramm kozmaszesz (amyl-alkohol), 200 gramm borszesz 

 és 650 gramm vizből álló keveréket használni s a csemetéket és oltó 

 gallyakat azzal gondosan bekenni. — Budapesten, 1884. évi április 

 hó 21-én. — Széchényi, s. k. 



Óvó intézkedések a hesszeni légy ellen. — A Magyarország 



több vidékén, de kivált a Csallóközön nagy mértékben fellépett hesz- 

 szeni légy (Cecidomyia destructor) ellenében alkalmazandó rendsza- 

 bályok tárgyában a földmívelés-, ipar- és kereskedelemügyi m. k. 

 minisztérium az illető vidékeken az alábbi utasítást osztatta ki az 

 érdekelt gazdaközönség között : 



A hesszeni légy egy szúnyogforma kis legyecske, mely úgy 

 Európában, mint Amerikában a búzatermésben már többször egész 

 vidékekre, sőt országokra terjedő pusztításokat okozott. A jelenték- 

 telen kinézésű rovar oly módon válik kártékonynyá, hogy kukacza- 

 a fiatal buzaszárakat megrongálják és tönkreteszik ; csekélyebb méri 

 tékben élősködnek a rozs- és árpavetésekben is. 



A rovar nősténye ugyanis parányi petéit ősz elején szeptember 

 havában a vetések leveleire tojja; a peték kikelvén, a körülbelül 3 

 mill. hosszú fehér kukaczok a szár ós a levélhüvely közé levándo- 

 rolnak és a levélhüvely tövében megtelepedve, a gyönge szár nedvét 

 kiszívják. Az ily nagyobb mértékben megtámadott zsenge növény- 

 kék ennek folytán elsárgulnak, elfonnyadnak és kivesznek. A kuka- 

 czok a szárakban a levélhüvely védelme alatt telelnek át és ott 

 hosszúkás idomú barnás bábokká változnak, melyekből a 8 mill. 

 hosszú fekete legyecske április havában búvik elő. Alig hagyta el a 

 kis légy bábtakaróját, csakhamar párosodik, s a nőstény aztán ha- 

 ladéktalanul megkezdi a peterakást. E czélra a már szárba indult 

 őszi vetéseknél az alsó leveleket, a tavasziaknál pedig a gyökérleve- 

 leket választja ki és barnás petéit azoknak felső lapjára helyezi. A 

 parányi petékből, melyek szabad szemmel alig láthatók, a fiatal ku- 

 kaczok már néhány nap múlva kikelnek és azonnal az illető levél 

 tövéhez vándorolnak ; oda érve megállapodnak s a levélhüvely vé- 

 delme alatt töltik álcza-állapotuk egész idejét. 



