138 



czinczér álczájához*) igen hasonlít, de ettől mégis több lényeges 

 jellemvonásra nézve szembetűnően eltér. A két faj álczái között 

 mutatkozó eltérések a következők: 



0. miles. 

 A mellékszemek teljesen hiányzanak. 



Az első mellkas-gyűrű felső lapja 

 utófelén emelkedettebb és fényte- 

 len, bársonyszerű ; ezen az emelke- 

 dett részen hosszában egy fénylő 

 barázda vonul végig ; az utószél 

 nincsen felhajolva. Az első mell- 

 kasgyűrű alsó lapja egy háromszög- 

 idomú benyomást visel, melynek 

 csúcsa előre néz. 



A lábak teljesen hiányzanak. 

 A végbélnyilás haránt fekvő, egy- 

 szerű hasadékot képez. 



0. lieros. 



Minden oldalon 3-3 parányi mel- 

 lékszem foglal helyet. 



Az első mellkas-gyűrű felső lapja 

 mindenütt egy síkban fekszik, 

 utószélén kissé felhajlott, utófe- 

 lén nsm bársonyszerű ; hosszá- 

 ban egy szembetűnő és hátrafelé 

 magasabb orom által van ketté 

 osztva. E gyűrű alsó lapján két 

 gömbölyű benyomás látható, melyet 

 egy hosszában futó orom választ 

 el egymástól. 



A lábak csökevényei megvannak. 



A végbélnyilás háromágú hasadékot 

 képez. 



Hogy a katonás czinczér álczája a rovarászok és szőlősgaz- 

 dák előtt oly sokáig ismeretlen maradt, annak oka abban kere- 

 sendő, hogy az álczák öregebb szőlőtőkékben elélhetnek a nélkül, 

 hogy azokban valami szembetűnő kárt okoznának ; a kivágott és 

 tüzelőnek szánt szőlőtőkéket pedig nem szokták még előbb fel- 

 vágni és széthasogatni, mint a tűzi fát, hanem egyszerűen tűzre 

 dobják. így kerülték ki a szőlőtőkék fájában élősködő kukaczok 

 a figyelmet. De a fiatal szőlőültetvényekben sem igen tűnhettek 

 fel; mert ha egyik vagy másik csemete meg nem fogamzott vagy 

 rövid tenyészés után hirtelen kiveszett, az okát vagy nem kutat- 

 ták, vagy a cserebogár pajorjának tulajdonították. 



Wény János úr e tavaszon Fehértemplomban több, sima 

 vesszőkkel újonnan kiültetett szőlőt megvizsgálván, azt tapasztalta, 

 hogy ott sok vessző meg nem fogamzott, és hogy a meg nem ío- 



*.) V. ö. Ratzeburg, Forst-Iusecten. I. p. 194. 5. tab. 16. fig. 3. — 

 M. Rupertsberger (Biologie der Káfer Europas. 1880. p. 234.) a hős 

 czinczérnél, melyet a berlini bogár-catalogus újabb nomenclaturája szerint Ce- 

 rambyx cerdo néven sorol fel, tévesen idézi S c hi ö d t e dolgozatát. S c h i ö d t e 

 (Naturhist. Tidsskrift. 3. Ser. X. p. 403. tab. 15. fig. 1-10.) Cerambyx cerdo 

 L. név alatt nem a hős czinczérnek, hanem annak a kisebbik czinczérfajnak 

 álczáját írja és ábrázolja le, a melyet a legtöbb rovarász csakugyan e név alatt 

 ismer, de a melytt a berlini catalogus újabb kiadásai, és azok nyomán Ru- 

 pertsberger is, C. Scopolii Fuss. néven neveznek. 



