143 



hogy a tél nem hogy ártott volna, de úgy látszik, még inkább 

 kedvezett nekik, a mennyiben e részben tett észleleteim alapján 

 határozottan állíthatom, hogy Tortrix az idén sokkal több lett, 

 mint a múlt évben volt. 



Máthiász János. 



Zabpusztító levéitetvek. — Kecskemét városa egy phyl- 

 loxeramentes állami szőlőiskola létesítésére 1883-ban egy 200 hol- 

 das futó homok területet ajánlott fel a kormánynak. Az ajánlat 

 elfogadtatván, a szőlőiskola betelepítése még azon év tavaszán kez- 

 detét vette, és ez idén már jókora nagy terület van ott szőlővel 

 beültetve. A többi terület egyelőre más mívelésmódra lett fordítva. 

 F. évi június közepe táján, midőn a szőlőiskolát meglátogattam és 

 annak egész területét bejártam, megtekintettem egyúttal a többi 

 ültetvényeket, a melyek között két tábla zabvetés is volt. Ez a két 

 tábla az első pillanatra különösen felköltötte figyelmemet. Ugyanis 

 már távolról nagy rozsdaveres foltok látszottak rajta, a melyek a 

 vetés többi részének egészséges zöld színétől szembetűnően elütöt- 

 tek, ós melyeknél kivált az volt feltűnő, hogy csakis a kiemelkedő 

 buczkákon mutatkoztak; a hajlásokban a vetés mindenütt szép zöld 

 volt. E sajátságos tünemény oka után kérdezősködve, azt a választ 

 nyertein, hogy a gazdák e lóitokat, melyek csak nem régóta tűn- 

 tek fel és lassanként nagyobbodtak, a rozsdának tulajdonítják. 



Közelebbről megvizsgálván a dolgot, nem volt nehéz reá jön- 

 nöm, hogy a rozsdaveres foltok nem a rozsdától, hanem onnan 

 származtak, hogy az illető foltokon bizonyos levéltetvek lepték el 

 és támadták meg a zabvetést A zab levelei ennek következtében 

 chlorophyll-tartalinukat egészen vagy legnagyobb részben elvesztet- 

 ték és elszáradtak ; maga a vetés pedig satnyulásuak indult. A 

 levéltetvek, melyeknek nagyobb része szárnyatlan volt, a Toxo- 

 %)tera graminum Rond. fajhoz tartoztak és óriási mennyiségben bo- 

 rították a zab leveleinek nemcsak alsó, hanem felső lapját is. Nagy 

 számmal tanyáztak az illető táblák egészséges részein is, a nél- 

 kül azonban, hogy itt valami észrevehető kárt okoztak volna. 

 A károsodás, illetőleg a rozsdaveres foltok mindenütt csak a bucz- 

 kák tetején voltak észlelhetők, a minek oka kétségkívül abban rej- 

 lik, hogy a vetés itt a silányabb minőségű talajból általában nem 

 bir elég jól táplálkozni, hanem rendesen mindig valamivel silányabb 

 szokott maradni. Míg a hajlásokban, tehát a jobb talajban tenyésző 

 erőteljesebb vetés diadalmasan képes az élősdi rovarok támadásai- 



