156 



alakú, de apró szemű és 8—16 pár lábú hernyóik különféle növé- 

 nyeken élnek és fogságban is könnyen felnevekednek, ha ugyan- 

 avval a növénynyel etetjük, a melyen találtuk. Ezeket otthon felne- 

 velve, nemcsak magát a levéldarázst, hanem sokszor a hernyó testé- 

 ben élősködő fürkésző- darázst is megkapjuk. így egyszersmind érdekes 

 biológiai megfigyeléseket is tehetünk. 



A hártyásszárnyuak rendjének több mint felét a fürkész- 

 darázsok {lclineumonidae és Braconidae) és a parány -fürkészek 

 (Chalcididae és Proctotrypidaé) teszik. Ezek mint álczák, mindnyá- 

 jan más rovarokban élö'sködnek. Künn a szabadban mindenütt ott 

 vannak e darázsok (36. ábra), a hol csak rovarok tenyésznek, a 

 mint csápjaikat gyorsan rezgetve alkalmas ro- 

 var-álcza, hernyó vagy pete után fürkésznek. 

 Azoknak a fürkészeknek, melyek szabadban 

 élő hernyókba helyezik petéiket, csak rövid 

 tojócsövük van, a melylyel petéiket a hernyó 

 bőrére tojjak. Kikelő kis álczájuk aztán a her- 

 nyó testébe fúrja magát és abban élősködik, 

 úgy azonban, hogy ott a nemesebb részeket 

 36. ábra. - Egy für- teljes kifejlődéséig, t. i. míg a hernyó életben 

 késző-darázs (Anoma- mara( iá s á ra neki magának is szüksége van, 



Ion circumnexnm). , . , , , . , 



nem sérti meg ; a hernyó csak akKor pusztul 

 el, ha a benne élősködő álcza már egészen felnőtt. A fák belse- 

 jében élősködő fürkészeknek hosszú, gyakran saját testük hosszát 

 jóval meghaladó tojócsövük van, hogy vele a fában élő rovar- 

 álczákat elérhessék. A gyorsan növekedő fürkész-darázsoknak éven- 

 ként több nemzedékük van ; és ha meggondoljuk, hogy egy-egy 

 nagyobb hernyóból gyakran 10 — 50 darab efféle darázs búvik elő, 

 könnyen beláthajuk, mekkora fontos szerep jutott a fürkészdará- 

 zsoknak a természet nagy háztartásában, a melyben arra vannak hi- 

 vatva, hogy a növényeket pusztító hernyók és más rovarok túlsza 

 porodását egyensúlyozzák és rendes korlátok közé szorítsák. Ezek a 

 leghasznosabb rovarok és az emberiségnek igazi jótevői, melyek 

 nélkül a kultivált növények termesztése lehetetlen volna. 



A gubacsdarazsukat {Cynipidaé) nem a szabadban keressük, 

 hanem otthon kell felnevelnünk a haza hozott gubacsokból. A kis 

 légyhez hasonló fajok közt annyi egymáshoz nagyon hasonlító faj van, 

 hogy egy szabadban fogott példányról a leggyakorlottabb szemű rova- 

 rász sem képes eldönteni, hogy 5—6 faj közöl melyikhez tartozik ? 

 Maguk a gubacsok azonban oly jellemző alakúak, hogy a faj meg- 



