191 



ban e méregnek még egy másik és talán még fontosabb rendeltetése 

 van. A méz a kék lakmuszt vörösre szokta festeni, tehát savanyú 

 hatású, a mi a benne található hangyasavtól származik. A hangya- 

 sav a mézet tartósabbá teszi, mig az olyan méz, a melyben a hangya- 

 sav hiányzik, hamarább megromlik. A hangyasav itt tehát mint con- 

 serváló anyag szerepel. De honnan kerül ez a hangyasav a mézbe ? 

 — Holz és ntána Vogel kimutatták, hogy az erjedést és rothadást 

 megakadályozó hangyasav a méhek fulánkjából jut a mézbe. A mé- 

 hek ugyanis köpűikben, még ha nem is háborgatják őket, mérgüket, 

 mely fnlánkjuk hegyén időről időre parányi cseppecskékben kiszivá- 

 rog, a sonkolyokra kenik és ez aztán a mézzel keverődik. Minél 

 ingerlékenyebb és mérgesebb valamely méhcsalád, annál több hangya- 

 sav, illetőleg fulánkméreg van állítólag annak mézében is. 



IRODALOM. 



Emich Gusztáv, A mező- és kertgazdaságra káros rovarok. Első 

 füzet. Budapest, 1884. (264 lap, 227 famet- 

 szetü ábrával és 4 szinnyomatú táblával.) 



A földmivelés-, ipar- és kereskedelemügyi m. k. minisztérium 

 1875-ben egy a mező- és kertgazdaságra káros rovarokat és irtásuk- 

 nak módját tárgyazó népszerű munka megiratását határozván el, e 

 feladattal 1876-ban a k. m. természettudományi társulat indítványa 

 értelmében nyilt pályázat útján Emich Gusztáv urat bizta meg. 

 Az így keletkezett munka első fele csinosan kiállítva ós számos 

 rajzzal ellátva, most jelent meg, mint a nevezett minisztérium kiad- 

 ványa. 



Ámbár eredetileg csak egy kisebb népszerű munkácska volt ter- 

 vezve, kellemes meglepetéssel látjuk, hogy a szerző müvében ennél 

 sokkal többet, a gazdasági rovartan kézikönyvét nyújtja művelt gaz- 

 daközönségünknek. 



A könyv általános bevezető részében ismertetve vannak az ízelt- 

 lábú állatok általában és a rovarok különösen, továbbá azoknak belső 

 szervei, fejlődése és osztályozása, valamint röviden az Ízeltlábúak 

 többi osztályai is. A második vagyis különös rósz képezi a munka 

 tulajdonképeni főtárgyát, a kártékony rovarok és irtásmódjuk leírását. 

 Gyakorlati hasznavehetőségének emelése végett a leirt rovarok az 

 egyes kultivált növények s a rajtuk okozott kártételek szerint vannak 

 csoportosítva s a rovarfajok az egyes csoportokban a tudományos 

 rendszernek megfelelő sorrendben tárgyalva. A szerző a rovarokon 

 kivül függelékben mindenütt a többi ízeltlábú és más alsóbbrendű 

 állatokról is megemlékezik, a melyek egy vagy más tekintetben szin- 

 tén kárt szoktak okozni. A most megjelent részből ekként alapos tá- 

 jékozást nyerünk mindazokról az ízeltlábú állatokról, a melyek a 

 legtöbb kultivált növényt károsítják, valamint azokról, a melyek a 

 gabonanemű, hüvelyes, kapás, kereskedelmi és takarmánynövényekben 



