196 



közzé tette. 1 ) Ő közölte a hírhedt rovarnak első szítias rajzát ós 

 adta annak, tüzetes leírás kíséretében, a Culex Columbaczensis tu- 

 dományos nevet. Szerinte e legyek a dunamelléki vizekben és mo- 

 csarakban, Új-Palánkától Orsováig, fejlődnek. 



Schönbauer meglehetősen hézagos és részben hibás ész- 

 leleteinek közzététele után igen hosszú idő múlt el, a nélkül, hogy 

 a kolumbácsi legyek ismerete valamivel előbbre haladt volna. A 

 természetrajzi írók jobbára csak Schönbauer észleleteinek is- 

 mertetésére vagy legfeljebb a házi állatokban okozott újabb károk 

 feljegyzésére szorítkoztak. 



A magyar irodalomban e hírhedt rovarfajjal legelőször Föl di 

 János Természeti Históriájában találkozunk, a hol róla, a Culex 

 reptans vagyis a mai Simulia reptans leírása után a következőket 

 olvashatjuk: »Ezzel eggyé teszik némelly írók a Bánáti Galambosi 

 Legyet, (Musca colombaschensis) melly a dallos szúnyognál kétszerte 

 kissebb, esztendőben kétszer, tavasz kezdetkor, és a Nyár végén, 

 ott, ée. bővséges, a barmokban testeknek minden nyílásán bebúvik, 

 és azok 4, s 5 órák alatt megdöglenek.« 2 ) 



Második magyar leírója Dr. Heuffel János krassómegyei 

 főorvos 3 ) volt, a ki Schönbauer rel szemben azt vitatta, hogy 

 e rovar nem lehet mocsarak és állóvizek szülötte; szerinte »a 

 rovar árnyékos, különösen pedig bükkerdőknek nedves helyein a 

 lehullott falevelek alá rakja tojásait, ott fejlődnek hernyócskái, és 

 — ezek tökéletes rovarrá átalakulásig ott folytatják éltöket«. 4 ) 



*) Joseph Anton Schönbauer, Greschickte der schádlichen Ko- 

 lumbatczer Miieken im Bannat, als ein Beytrag zur Naturgeschichte von Un- 

 garn. Wien, 1795. Egy színes táblával. 



2 ) Földi János, Természeti História. 1801. p. 355. 



3 ) Heuffel János, A kolumbáczi tipolya. (A kir. magy. Természet- 

 tudományi Társulat Évkönyvei. II. p 45—59.) 



4 ) Heuffel czikkének megjelenése óta a kolumbácsi legyek csak a 

 múlt évtizedben kezdték a magyar búvárok figyelmét ismét magukra vonni, a 

 mint arról a következő czikkek tanúskodnak : 



E d u a r d F i 1 i p p, Die Gollubatzer Mücke. (Természettudományi Év- 

 könyv. II. 1875—76. p. 95—103.) 



Hermán Ottó, A kolumbácsi légyről. (Természettudományi Közlöny. 

 VIII. 1876. p. 236-239.) 



Mocsáry Sándor, A kolumbácsi légy. (Vasárnapi Újság 1876. évf. 

 p. 329-330.) 



Téglás Gábor, A kolumbácsi légy Hunyadmegyében. (Természettu- 

 dományi Közlöny. XII. 1880. p. 438-440.) 



