225 



szeptember havában teljesen kifejlettek voltak benne ; most álomba 

 merülve várják a tavaszt, a kirepülésük idejét. 



A Cynips argentea Hart. gubacsait Gabnay Ferencz Lip - 

 pán Temesmegyében a magyar tölgyről! (Qu. conl'erta Kit.=Qu: 

 hungarica Hub.) több példányban gyűjtötte, holott ez ideig csak a 

 Qu. pubescens W. (ritkán a Qu. sessiliflora Sm.) volt tápláló nö- 

 vényéül ismerve. 



G. hungarica Hart. Peszér (Vángel), Lippa (Gabnay). 



A C. caput medusae Hart. gubacsait Gabnay F. Lippán ugyan- 

 csak a Qu. confertá-ról gyűjtötte, melyről eddig nem volt említve. 

 Azonkívül Vá n g e 1 J. Peszérről aQu. pedunculat á-ról egy eltérő 

 alakját hozta. Ez alak a makkcsésze fenekéről nő r t ki, a makkot 

 oldalra szorítja és kissé felemelkedvén oszlik csak ágakra ; jellemző, 

 hogy ágai nem hengeresek, hanem laposak, kunkorodok, egymás- 

 sal összenőttek, és másodrendű ágaik nem követnek rendet, hanem 

 szabálytalanul oszlók és ugyancsak laposodok, úgy, hogy az egész 

 elágazás a Cetraria-zuzmók telepéhez, vagy bizonyos ékítrnényi 

 rajzokhoz hasonlítható. Ilyen eltérő alakokat 1882 őszén magam is 

 találtam Budán, a Remete-Mária felé vezető út menti tölgyek alatt. 

 Lakóját eddig nem sikerült felnevelnem ; pedig érdekes volna a 

 Qu. pubescens és sessiliflora alakjának állatjával összehasonlítani 

 és megtudni, vájjon nem más faj-e az, mely a Qu. pedunculatá-n 

 ilyen eltérő alakú gubacsot hoz létre. 



Ez eltérő alakok még egy érdekes tényre vezettek. Dr. G. 

 M a y r két év előtt arra figyelmeztetett, hogy jó volna kísérleteket 

 tenni a C. calicis Burgsd. és a C. caput medusae Hart. darázsok- 

 kal, melyeken faji különbségeket nem tud találni*), — vájjon nem 

 egyazon fajhoz tartoznak-e, és vájjon nem csak a különböző töl- 

 gyek okozzák-e, hogy lárváik körűi különböző gubacsok fejlődnek, 

 vagyis, hogy ha a darázs a Qu. pedunculatá-ra rakja petéit, akkor az 

 a gubacs keletkezik, melyet C. calicis-nak nevezünk, ha pedig a Qu. 

 sessiliflora vagy a Qu. pubescens makkjára, akkor a G caput me- 

 dusae gubacsa fejlődik belőle. — Az emiitett Medusae-gubacsok 

 között van egy példányom, melynek hosszú nyelén két makkcsésze 

 van és az egyiken a G. caput medusae, a másikon pedig a C. ca- 

 licis gubacsa fejlődött. Ez a két fajnak határozottan önállósága mel- 

 lett bizonyít. 



C. calicis Burgsd/. Enyiczke. — Magam Budán a Hárshegyen, 



*) V. ö. Die europ. Arten der gallenbewohnenden Cynipiden. 1882. p. 29 



