226 



Vángel J. Peszéren ebbből is gyűjtött eltérő alakokat, melyek a 

 többé -kevésbbé satnyán maradt makkcsészét egészen kitöltik, mint- 

 egy a makk helyét foglalják el és sokkal testesebbek, zömökebbek 

 mint a közönségesek, azonkívül a darázs kibúvására szolgáló nyilas 

 teljesen, vagy majdnem teljesen zárva maradt. — Találtam továbbá 

 egyet normális kifejlődésben a budai Vadaskertben Qu. pubescens-en, 

 a melyről eddig nem volt ismeretes. Rendes alakja a Qu. pedun- 

 culatá-n van; Schlechtendal szerint a Qu. sessiliflorá-n is elő- 

 fordul, mely utóbbira nézve G. Mayr kételkedését »?« jellel fe- 

 jezi ki.*) Az én leletem kétségtelen és ugyancsak a mellett bizo- 

 nyit, hogy a C. calicis Burgdsdf. meg a C. caprit medusae Hart. két 

 külön faj ; vagy legalább a mellett, hogy a tölgy faja kevesebb 

 befolyással van a gubacs alakjára mint maga a gubacsdarázs lárvája. 



C. glutinosa Gir. Beregszász (Biró L.) ; — C. coriaria Haimh. 

 Peszér, Qu. pubescens (Vángel J.), M.-Csaholy (Biró L.), Lippa 

 (Gabnay). Simontornya (Horváth G.) ; — C. polycera Gir. Bereg- 

 szász (Biró) ; — C. conglomerata Gir. Vinna, Ung m. (Dietz S.), Bereg- 

 szász (Biró L.) ; — C. corruptrix Schl. Tasnád, Debreczen (Biró L.), 

 Enyiczke ; találtam ezenkívül a budapesti állatkertben Quercus 

 monticola Mchx. (Qu. Prinus L. var. monticola Mchx. = Qu. mon- 

 tana Wild.) nevű tölgyfajon. — G aries Gir. Debreczen, Tasnád 

 (Biró L.), Peszér (Vángel) ; — C. lignicola Hart. Debreczen, Tas- 

 nád, M.-Csaholy (Biró L.), Póczel (Kuthy Dezső). Magam a buda- 

 pesti állatkertben Qu. Yellowi Hort. és Qu. monticola . Mchx. 

 tölgyfajokon is találtam. — C. Kollari Hart. M.-Csaholy (Biró L.), 

 Lippa (Gabnay F.), Enyiczke; Qu. Yellowi Hort.-on a budapesti 

 állatkertben. — C. tinctoria Hart. Peszér (Vángel), Beregszász, 

 Tasnád (Biró L.) ; C. caliciformis Gir. Peszér (Vángel) Qu. pedun- 

 culatá-n, budai Háromhatárhegy (Dietz S.) Qu. pubescens-en ; C. galeata 

 Gir. a budapesti állatkertben a Qu. monticola Mchx. nevű tölgyön. 



Biorhiza terminális Fabr. Péczel ; Peszér (Vángel), Bereczki 

 (Zemplén m.), Tasnád (Biró L.), hol a^ nép »söm örög-almá«- 

 nak nevezi.*) — B. aptera Fabr. Farkasd (Pest m.) (Biró L.) ; a 

 darázsok már november 15-kén kezdtek kibújni. 



Trigonaspis megaptera Pz. Ungvár (Dietz) Qu. sessiliflora 

 tövén. 



*) G. Mayr, Die europ gallenbew. Cynipiden. 1882. p 29. 



*) Gyermekkoromban S.-A -Ujhelyben a Dryophanta folii L. Qu. sessili- 

 fiorá-u fejlődő gubacsait hallottam »s ö m ö r ö g« nek nevezni. P. J. 



