254 



B i 1 i m e k Domonkos, a ki az 50-es években hazánkban a 

 Bakony bogárfaunájának kutatásával foglalkozott és később mint a 

 leendő mexicói császári múzeum igazgatója a szerencsétlenül járt 

 Miksa császárt Mexicóba is elkísérte; megh. augusztus elején Mi- 

 ramare várkastélyban, Trieszt mellett. 



Dr. Förster Arnold tanár, elsőrangú hymenopterologus, de a 

 ki azonkívül más rovarrendek tanulmányozásával is foglalkozott ; 

 megh. augusztus 13-án Aachenben, Németországban, 74 éves korában. 



IRODALOM. 



Joann. Frivaldszlcy, Coleoptera nova ex Hungária. (Természetrajzi 

 Füzetek. VIII. p. 279 — 285.) 

 A szerző latin és magyar nyelven hat új magyarországi bogár- 

 fajt ir le, melyek a következők : Dromius longulus Krassó-Szörény- 

 megyéből Ferenczfalva mellől, Pholeuon Hazayi egy biharmegyei és 

 Bathyscia Reitteri egy krassó-szörénymegyei barlangból, Antii axia 

 Hackeri állítólag a budai hegységből, Hypera pustulata délkeleti 

 hegységeinkből és Hypurus verotricae a pestmegyei Péczel és a sze- 

 benmegyei Kis-Torony vidékéről. 



Joann. Frivaldszky , Coleoptera pro Fauna Hungáriáé characteri- 

 stica, annis praeteritis in Hungária collecta. (Ter- 

 mészetrajzi Füzetek. VIII. p. 286 — 287.) 



Ugyanaz a szerző a múlt években Magyarországban gyűjtött és 

 hazánk faunájára nézve jellemző 47 ritkább bogárfaj jegyzékét közli, 

 az egyes fajok termőhelyeivel együtt. 



l)r. G. Horváth, Diagnose.s Hemipterorum. II. (Természetrajzi Fü- 

 zetek. VIII. p. 315—320.) 



Nyolcz új faj és két új fajváltozat latin leírása a félfedelü ro- 

 varok rendjéből. Az új fajok közöl, melyek között egy syriai faj új 

 nemet is képez, Magyarországból származnak : Salda nobilis Kés- 

 márk mellől, Dicranotropis carpathica és Deltocephalus qnadrivirgatns 

 a máramarosmegyei Pop-Ivánról. A két új fajváltozat, Deraeocoris 

 ólivaceus Fabr. var. fallax és var. larvatns, szintén hazánkból való, 

 és pedig ez utóbbi Nagymihály és Resicza mellől ; az előbbinél a 

 termőhely nincsen közelebbről megjelölve. 



Kriesch János, A rákok dögvészéről. (Természettudományi Közlöny. 

 XVI. köt. 294-296 1.) 



Az utóbbi években Németországban, de nálunk is több helyen 

 a folyami rákok valami ragályos betegségben pusztulnak. A pusz- 

 tulás tulaj donképeni okára nézve a szakemberek véleménye eleinte 

 megoszlott; de Lenek art ujabb vizsgálataiból kitűnik, hogy a vészt alsó- 

 rendű élősdi gombák (Saproleynia) okozzák, melyek a rákok testébe 

 beliatolnak és ott dúsan tenyészve, belső szerveiket megtámadják. A 

 dögvész megakadályozására főképen a vizek tisztántartása kivánatos. 



