45 



komba; sőt 1881. június 23-án este, midőn a fővárosi vigadó előtt 

 a szabadban vacsoráltam, a többi között a Corisa coleoptrata Fabr. 

 fajból egy tökéletesen kifejlett repülő szervekkel 

 biró nőstény is lecsapódott asztalomra. Ez a fogás annál neve- 

 zetesebb, minthogy e fajnak tökéletesen kifejlett repülő szervekkel 

 biró alakjából ez még csak a második, eddig felfedezett példány. 

 Az első efféle példányt 1852-ben MulsantésRey Francziaország- 

 ból Corixa fasciolata név alatt önálló faj gyanánt irták le ; de tisz- 

 telt barátom Dr. Puton*) az illető (szintén nőstény) példánynak 

 tüzetes megvizsgálása után igen helyesen úgy vélekedik, hogy az 

 csak a közönséges Corisa coleoptrata fajhoz tartozik és annak ma- 

 cropter alakja. Dr. Horváth Géza, 



KÜLÖNFÉLÉK 



Selyemtenyésztési törvényjavaslat. — A földmivelés-, ipar- 

 és kereskedelemügyi m. k. miniszter 1884 deczember 16-án a hazai 

 selyemtenyésztés ügyének biztosítását czélzó, következő törvényjavas- 

 latot terjesztette a képviselőház elé : 



»1. §. Selyembogarakat tenyészteni csak egészségesnek ismert 

 petéből szabad. 



2. §. Selyempetének árulása vagy kiosztása, továbbá selyem- 

 gubók beváltása, vásárlása vagy eladása csak külön engedély mellett 

 szabad. — Az engedély feltételeit, valamint az engedményben ré- 

 szesíthető intézeteket és egyéneket a földmivelés-, ipar- és kereske- 

 delemügyi miniszter állapítja meg. 



3. §. A földmivelés-, ipar- és kereskedelemügyi miniszter meg- 

 bizatik a szükséges intézkedések megtételére oly czélból, hogy a te- 

 nyésztésre alkalmas peték kivánt mennyiségben rendelkezésre álljanak. 



4. §. A ki a jelen törvény intézkedései ellen vét, kihágást követ 

 el és közigazgatási utón 100 frtig és ismétlés esetén 200 frtig ter- 

 jedő pénzbüntetéssel fenyítendő. 



5. §. Jelen törvény végrehajtásával a földmivelés-, ipar- és ke- 

 reskedelemügyi miniszter bizatik meg.« 



E törvényjavaslat »indoklása« igy szól: 



A selyemtenyósztés Magyarország déli vidékein és a volt ha- 

 tárőrvidéken a jelen század elején nagy lendületet nyert, mely tető- 

 pontját érte el a 40-es években, a midőn a termelt gubók értéke 

 800,000 frtot ért el. 



Ezen időben lépett fel a hernyók közt a » foltkór « betegség, 

 mely oly pusztítást okozott a tenyésztésben, hogy az ipar rohamosan 

 csökkent, és végre az 50-es évek vége felé, majdnem teljesen megszűnt. 



*) Dr. Puto n, Synopsis des Hémiptéres-Hétéroptéres de Francé I p. 237. 



