161 



magasságú pekelniki földhát, a mely nemcsak hogy a Babiagura 

 délkeleti kiágazásait a Liptói havasokkal összeköti, hanem még 

 vízválasztót is képez az Árva folyó — illetőleg a Duna folyam víz- 

 rendszere — és a Dunajecz között. E hegylánczok a megye közepe 

 felé lassanként alacsonyabbakká válnak és ellaposodnak, úgy hogy 

 Árvamegye belseje tulajdonképen 300—500 méter magas fensíkot 

 képez. 



Ez éjszaki hegyvidék csúcsai ós ormai mind elérik a tűlevelű 

 fák övét ós a havasalji tájhoz tartoznak, sőt a Liptói havasokban 

 nem egy csúcs a felhavasi tájba nyúlik fel és örökös hóval van fedve. 



A szóban lévő terület változatos physiographiai viszonyai, 

 u. m. a különböző emelkedésű ós irányú hegylánczolatok, a kopár 

 dombok vagy hatalmas fenyvesekkel diszlő magaslatok, dús növény- 

 zetű tágasabb vagy szűkebb völgyek, a nagy kiterjedésű havasi 

 rétek mind megannyi tényezői az itt tenyésző rövarvilág változa- 

 tosságának és gazdagságának. 



A Liptói havasoknak gránitképletű csúcsai és a Babiagurának 

 kárpáti homokkőből álló ormai kevósbbé kedvezők ugyan a gerincz- 

 telen állatok, nevezetesen a rovarok tény eszesének s azért ezeken 

 aránylag csak kevés számú faj fordul elő ; — annál gazdagabb 

 azonban a rovarvilág a mészképletű hegyek lejtőin és völgyeiben. 

 A rovarvilág gazdagsága nem annyira a fajok sokaságában, hanem 

 inkább az egyének nagy számában mutatkozik. Ilyen érdekes vidék 

 péld. a Liptói havasokban a Sztudene-völgy (Hidegvíz-völgy), a mely 

 minden oldalról el lévén zárva, eredeti vadságát a mai napig meg- 

 tartotta. E völgy déli és keleti oldalán 2000 méternyi magasságot 

 meghaladó havasoktól van szegélyezve, minők a Volovecz (2065 m.), 

 a három csúcsú Rohács (2072 m.), a Zelenau (2126 m.), a Banovka 

 (2178 m.) és a Salatyn (2050 m.), mig az éjszaki oldalán az 1118 

 méter magas Hamer vagy Radio-Szkala emelkedik. Ez utóbbinak 

 mészképletű lejtőin olyan lepkék röpdösnek, a melyek határozottan 

 középhegyeink, sőt melegebb vidékeink faunájára emlékeztetnek. 

 Ilyenek : Sesia tipuliformis CL, Ses. empiformis Esp., Thyris fe- 

 nestrella Scop., Macroglossa bombyliformis 0. és Mithymna imbe- 

 cilla F. 



Árvamegye lepkefaunáját egyébiránt a havasalji fajok jellemzik, 

 mint : Erebia aethiops Esp. és var. leucotaenia Neiv., Er. Ligea L., 

 Er. Euryale Esp., Hepialus Carna Esp., Hep. Hiimuli L., Boar- 

 mia abietaria S. V ., Cidaria montanata , S. V., Eupithecia abietaria L., 

 Dioryctria abietella Zk., SUganoptycha corticana Hb. stb. 



